F 606 
.M6178 

Copy 1 



— fllSSl.l- 



I MINNESOTA, I 



-^4^'- 
t 






-Vs 



UTGTFVET PA STATSSTYRELSEXS FORAXSTAI.TAXDK. 



;|\ AI'I'AIJKNS THYf'KKKI. 



; 



INN EH ALL. 



o 

MINNESOTA 1881, i^'oretal 3 

GEOGRAFiSK BESKRIFNING 4 

Lkire och j^ta — Shttlaiift och skog— Skogsgransen — Form och iit- 
slrickniiig- Vatten, Tillgiing och ecer skap— Jordmon — Klimat 
och Teinperatur— Arstidernas langd 4—10 

LANDETS UTVEC;KLING 10 

Historisk skiss. ■-Folkmangd--Uess fodelseorfer-- Innevanarne i 
hvarje county 10 —IS' 

KOMMERSIELLA REP^URSER 15 

ISegelbiira vatten--Yltre ]ernvag8kGmmunikationer--Hufvudvag 
for TiaGsithandela--Jernvagar inom staten 15 —17 

MANUFAKTUR-FoimlNER 17 

VaUei)kiaft--M jolqvarnar och mjol—Travaru-manufakturer, jern 
ocii andra metaller; Malm och grufarb&te— Krukraakeri och te- 
gelbriik--Kalk, sand och skifEer— StenV)rott o. s. v.— sockerbruk 

'1 klningar och Boktryckerier; andra manufaktorier 19 —25 

JORDBRUK 25. 

Hvete, afkastning och heskall"enhet--Ma]s--Hafre--Korn och rag 
Bohvete--Potaiis--Rofvnr och Palsieinackor-- Pumpor och 
''lSquaslios"-Sockerror--Tobak-Lin > ch hi\mpa--Trad.aardssk6t- 
sel--Frukter och bar— rimmerodling--Kreatursafvel— Hastar 
och mulasnor--Notkieatur, kott--Mejeri, smor och ost-Far, uU 
och farkolt--Sv:n, llask--Gardesg§idar--Bi och honung--Fisk- 
odliug--Ij6nnsocker och sirup 25 -40- 

HVARJEHAND A 40 

tSociala lifvuL--Bildning- -Andra instilutioner--Undantagslagar-- 
Klimatcts sundhct -Hviika soni b. ra utvaudra--Hvilka behof- 
vas--Hvad ett hem kostar--Landthus, kostnad— Huru man kom- 
mer hit--Hvad man bur medtora--Prislista--Undeiratielser ibr 
f!,iiig;aaler 40 -54 

OUPPTAGNA LAND 54 

Fovenade Stateriias land -Hutu man erhallerdessa— IStatens hind-- 
Olika jernvagsland med betalningsvilkor--Aunat vildt land. . .5 t —64 



KOPINGEN ALEXANDRIA, 

hvilken delvis at'bildag pa sidan 2 iir sale for countystyrelsen for 
Douglas CO. Kopingen bar ett vackert lage, med utsigt at tvenne sjoar 
den har MnoO inr.evanare, 5 kyrkor, 2 skolhus;, 1 mjolqvarn, 1 sagverk, och 
tlere butikt-r och faktorier. Uen ar omgifveu af ett rikt, fruktbait land och 
kar gauska mycket skog i sin narhet. 

UPPODLAD JORD. 

Det hinder ofta, isynnerhet i Debygd:i counties, att goda, uppodlade 
farmar kunna kopas till sk iligt pris ulai personer, som ttytta sina affirer el- 
ler salja ut i afsigt att k-pa stoire, ouppodlade strackoi. De som onska sig 
hem, redan fardiga, hafva stundoni til!f die att gora sa genom att goi-a sin 
Sstundan kunnig i county-tinniugarne eller geaom alt gora efterfra^ningar 
pS detta kontor. 



A 



MINNESOTAS 

LANDTBRUK, MANUFAKTUR, 

HANDELSTILLGANGAR 



OCH 



OFRIGA RESURSER. 



EN KORT BESKRTFNTNCt AF ST A TEN, DESS IH- 

STOKIA, FKAMATSKRTDANDE OCH NAR- 

VARANDE UTVECKLING, SAMT DE 

FORDELAR, DEN ERBJUDER 

EMIGRANTEN. 



PURLICERAD FOR FRI UTDELNING 

AF 

STATENS EMIGRATIONSBYRA, 

GuvKRi-.R JOHN S. PILLSBURY, President, St. Paul. 
Statsskkuktkrark FREDRIK yon BAUMBA(^H, St. Paul. 
Statskassur OHAIJLES KITTELSON. St. Paul. 
TTr.GSTA DoMSTOLENs Sekr. SAMUEL II. NICHOLS, St. I'aul. 
DILLON OBRIEN, Esq., St. Paid. 



A'hrs.^rra: H. II. YOUNG, 

Secyetcrarii c/'tlic Board of TmmUjration, 

ST. PAUL, MINN. 



fG^^ 




MINNESOTA AR 1881. 



FORETAL. 

For personer, som iimiia emigrera, ;ir det af den storsta bety- 
delse att blifva iinderrSttade om hvad det land iir eller kan blifva 
i den niirmaste framtiden, till hvilket de rigta sina steg. I den 
man, som en begrSnsad bekantskap med dess historia, bidrager 
till bildandet af vigtiga begrepp roraude dess fraratida m(')jlighe- 
ter, bar det betraktats nodigt att innesluta i foljande blad en 
kort historik Ofver Minnesota tillsamman med beskrifningen Of- 
ver staten sadan den nu iir. 

Sa ocksa, under det jordbriik iir den sysselsJittning, hvarupp.^ 
alia samlijillens valstand bero i forsta rummet, sfi tir det dock 
langt ifran den enda nudviindiga sysselsiittningen; och den upp- 
lyste landsOkaren begriinsar icke sina fragor till detta enda iimne, 
livilka st5rre eller mindre fcirdelar, som erbjudas jordbrukaren 
inom de olika land, som taga bans uppmarksamliet i ansprak, 
utan ban tager ocksa i betraktande livilka medel fOrefinnas f5r 
manufaktur-verksamhet, fabrikation och liandel. DerfOre Sr 
ocksa tillbOrligt utrymme egnadt at statens resurser fOr bandel 
och manuf'aktorier och onskas att liisaren ville tilhlta dessa ut- 
of'va sitt inflytande, da ban drager sina slutsatser rorande de fOr- 
delar, son Minnesota kan erbjuda i forhallande till andra trakter, 
hvilka nu suka locka emigrationen till sig. 

Historien visar, att statens tillvJixt hittills icke varit forcerad, 
utan uppnatts pa grund af dess naturliga formaner, fruktbarhet, 
\iige. och tillfiillen, som gifvits for ett lyckligt utforande af alia 
slag af mensklig industri, samt dess utmSrkt helsosamma och 
uppfriskande klimat. Dessa iiro de orsaker, som Jinnu fortfara 
och alltid maste fortfara att verka f5r erhallandet ocli bibehal- 
landet af statens framtida storhet. 

Lat OSS ock kalla uppmarksaniheten till det fOrhallandet att 
denna pamflett ej utgifves af nagon enskild person eller na-got 
kompani, som bar intresse i att siilja land, utan utgifves af staten 
genom dess hogste embetsmiin; och under det Sudamfvlet iir att 
inbjuda emigranter, har dock var striifvan varit att undvika Of- 
verdrifter, sa att man kan fullkomligt lita pa de uppgifter, som i 
denna bok lemnas. 



Geografisk beskrifning. 

LAGE OCH YTA. 

Staten Minnesota ligger omellan fyratiotre och en half ooli f'y- 
ratiosju graders nordlig- latitud, samt strh'cker sig niistan f'ran 
den 90:de till den 9T:de meridianen vester om Greenwich. Dess 
IJingd i norr och sttder iir omkring 375 miles och dess medelbredd 
250 miles. Elinru staten iir belSgen i h'6g nordlig latitud och 
ligger fr.^n ett tusen till ett tnsen atta hundra fot c)fver oceanen, 
sa Kr dock dess klimat sJirdeles behagligt och helsosamt. Den Sr 
for Ifmgt afl.'igset fnln de stora oceanerna fur att mJirkbart r5na 
dess inflytande, och kan nied rUtta pj^sta sig ega flere ftU-delar, 
som andra land kunna berumma sig af, utan att i samnia grad 
vara utsatt for dessa landers obehagligheter, om nS,gon af dem. 
Oaktadt staten har ni:\nga af egejiheterna fc^r ett bergland, Sr der 
dock ingenting af detta i beskrifningen pil dess yta och icke hel- 
ler nSgon sttirre terrSng, som ens kan kallas backig. De niest 
ojemna trakterna Jiro omkring Lake Superior, utmed Mississip- 
pifloden och den landstrUcka, som delar loppen af de olika flodsj-- 
stemerna. Aterstoden Jir vanligtAas vagformigt och mycket litet 
af hela ytan iir fur backigt fur liitt odling. 

SLATTLAND OCH SKOGAR. 

Ehuru det i allmSnhet Sr sA, klassiliceradt, iir det dock lika 
mycket ett misstag att tala om Minnesota s^som ett slattland, 
som det vore att ritkna det till de skogiga staterna. Det iir i 
verkligheten hvarken det ena eller det andra, utan kan snart 
sagdt kallas, den gyldene medelpunkten emellan bAda. Vanligt- 
vis Hr dess yta representerad.sasom ett tredjedel skogland och tv:i 
tredjedelar sliittland (priiirie). Kanske en stOrre del sin nilgon af 
dessa t\k, verkligt skogland och verkligt sliittland, torde utgch'as 
af smilrre lundar, busksnar, Oppningar och andra trakter afblan- 
dad natur. 

Det iir knappast mujligt att draga en grJinslinie emellan de 
skogiga trakterna och sluttlandet, emedan en sadan griins iir in- 
genstiides regulltr eller ens tydligt miirkl)ar. Till exempel, ut- 
spr3,ng af slitttlandet fmnos ofta skjutande langt in uti skogstrak- 
terna, och det hiinder ofta att dessa hafva belt och ballet skilts 



6 

i'rhn hutVudslatfceii utatifih-, .sa att det iir svavt att tro att dessa 
naj^onsin utgjort samnia sliitt. Atorigeu liaiider det, att p^ sliitt- 
landet firo remsor af skop: laiigs de storre flodenia, ocli lundar, 
omkriiif; iiiistan alia sjc3ariia, och der hvarest dessas antal ilr iia- 
got stcirre, hiiiidcr ofta, att dessa luiidar lilifva fiirenade och sa- 
luiida bilda en saiuiuanhangaude stviicka af skog af olika bredd. 

SKOGSGKANSEN. 

Hafvaiide i mlmie, hv.id som just sagts och f()r r)frigt tillatan- 
de flere afvikelser, kaii man antaga foljande for att utgora griin- 
sen cmellan skogs- och sliittlandct, nenil. : Leninande statens 
griinslinic i norra delen af Kittson county, der denna skares af 
Heed Grass Ho(hMi, drag en liiiie m<Ml skar[) krr)kning (')steriit till 
kiillorn;) af Thief-floden, derifruii niistaii sydligt till Fergus Falls 
i Otter Tail county, derifran syd-ost till vestra sidan af sjoarne i 
Douglas county, va'ndande niycket a.t oster i Pope county tills 
man uar vestra gr.'insim af Stearns county, viind sedan ilt suder, 
intagande sj(5arne i Meeker county, till sydvestra h5rnet af Crow 
tloden, ffjlj denna tills den ingar i Carver county, derifran i syd- 
lig rigtning till Minnesota- floden i sydustra h(3rnet af vSiblej' 
county, folj denna flod till dess stora sviingning i Blue Earth 
county derifran at soder till sydliga grJinsen af Blue Earth coun- 
ty, derifran niistan i 5ster nied en h(')juini5 mot soder, till syd- 
vestra hornet af Steele county, derifran nord nordost till norra 
griinsen af Steele county, hvar dessa skKres af Cannonfloden; 
derifr.^n norr iJings denna flod till Dundas, derifran ni\got M Te- 
ster gaende 5fver Minnesotaflodcn niira Hamilton till Minneton- 
ka-sji'in, derifran med en bojning ^t vester och norr till Mississip- 
pifloden niira Anoka och derifrdn nord ost till St. Croixfloden i 
nJirheten af Chisago sjHn: L^ndet oster och norr oiu denna grttns 
iir skogland. Hauston, Fillmore, Mower, Freeborn, Faribault, 
Mnrtin, Winona, Olmsted, Uod;je, Wubasha och Dakota coun- 
ties, tillika tned Renville, Yellow Medicine, Chippewa, Swift och 
Lac qui Parle s:»mt langs Red River friin Fort Breckenridge norr- 
ut hafva tillrlickligt skog for vanliga HndamSl. 

FORM OCH YTA. 

Medfi^ljiinde karta visar statens form, hvilken begrSnsns i norr 
af de kanadiska [)rovinserna, i ^)ster af Snperiorsj6n och Wiscon- 
sin; i s5der af Iowa och i vester af Dakota Territory. Den inr.e- 
hSller en yta af 83,530 qvadratmil eller 53,459,8-iO acres land och 
(med uteslutande af den del af Superiursjou, som ligger inom dess 



6 

granser) 2,700,000 acres aro betSckta af vatten, Man kan mS- 
handa bast forsta dess utstrackaing genom att jemfora den med 
andra stater: t. ex. Den ar storre an den forenade ytan af alia 
Nya Englands staterna tillsammans med Maryland; nastan sa 
ster spm Ohio och Pennsylvania tagna tillsamnan eller som bade 
norra och sodra Carolina, eller som Tennessee och Mississippi 
tillsammans. Acre-antalet af allaredan uppmatt, odelbart land 
ar storre an hela ytan af Illinois. 

JemfOrdt med de europeiska landen, ar den stOrre an hela Stor- 
britanmen, och har mer an 2i ganger Irlands yta. Den innehal- 
ler omkring f ganger sa manga qvadratmil som Preussen, och 
tydligt mora an hela tyska kejsardSmet med undantag af detta 
konungarike. Den ar omkring halften sa stort som Sverige och 
f sa vidstrackt som Norge. Der aro sjuttioatta counties nu och 
ett af dessa, St. Louis, har en yta af mer an 4,000,000 acres; tre 
andra ofverstiga 3,000,000 acres och fyra andra innehalla mer an 
1,000,000. Flere andra hafva 500,000 och ganska fa hafva min- 
dre ao 300,000 acres. Dess omrade har i sanning en storartad 
utstrackning afven for ett land, hvars politiska delars utstrack- 
ning ofgergatt till ett ordsprak. 

VATTEN. — TILLGANG OCH BESKAFFENHET. 

Minnesotas vattentillgang ar en sarskildt paaktansvard egen- 
het. Toppen af hela kontinentens stora inre vattenbacken gar 
igenom staten, hafvande sin stOrsta bredd omkring halfvags 
emellan fyratiosjunde och fyratioattonde breddgraderna. Denna 
upphojning stracker sig i vester fran gransen af granitklipporna 
omkring Superiorsjon, ofver nara tre fjerdedelar af den nordliga 
delen af staten. Der delar den sig och ena grenen g:lr at nord- 
vest, delande vattnen af Rainy Lake, flodsystemet fran bifloderna 
till Red River, medan den andra grenen tager en sydvestlig rikt- 
ning, och delar Red Riverns kallor fran Mississippis och Minne- 
sotas gaende ofver statens vestra grans emellan sjoarna Traverse 
och Big Stone. Skiljande sig fran denna i Douglas county, ar 
ett annat hogland, hvilket stracker sig sydost och delar Missis- 
sippis och Minnesotas vatten vester om dessa floders sammanlopp 
vid Fort Snelling. Gaende of rer sydvestra hSrnet af staten i 
sydostlig riktning ar skiljolandet emellan Minnesota och Des 
Moines-floderna, och i sydbstra delen ar en liknande formation 
delande Mississippis bifloder fran Minnesotaflodens sydliga till- 
lopp, under det Aitkin, Mille Lacs och delar af Crow Wing och 



Morrison counties i midten af den Ostra halfvan, bilda plat5.en 
emellan Mississippis ocli St. Croix flodsystem. 

Grupper af sjc^ar till t^tt antal afoinkring 7,000 iiro striidda ttf- 
ver dessH land. Deras medelyta Kr omkring tre himdra acres, 
men manga Sro mycket st5rre. S3, Sr t. ex. Red Lake estimerad 
till 340,000 acres, iviille Lacs 130,000; Leech Lake 114,000; Win- 
nebagoshish 56,000, Miiinetonka 16,000 och*ett antal andra of- 
verstiga 5,000 acres. Manga af t. o. m. de mindre af dessa Sro 
djupa och fyllda med Stbar fisk. Deras strander Sro i allmSnliet 
fasta och torra, botten sandig eller full med kisselstenar och 
vattnet ar klart, kallt och rent. 

Dessa sjOar Jiro natiirliga reser^oirer fOr ett stort antal str5m- 
mar, hvilka flyta ner fran de omgifvande sluttningarna, bildan- 
de vida, behagligt sluttande dalar och salunda gifvande en vilg- 
formig yta, hvilket bildar ett behagligt landskap pa samma gang 
det gifver tillfiille till fullkomlig drainering. Dessa vatten vari- 
era"i storlek fran den lilla back, som sorlande flyter of ver sin ste- 
niga biidd, till den majestiitiska Mississippi, rusandeoemotstand- 
ligt framat fill den afiugsna oceanen med dess starka tillfloden af 
vatten. Mississippi, Minnesota, St. Croix och Red River iiro 
stora, segelbara floder, och St. Louis, Big Fork, Red Lake, Wild 
Rice, Buffalo, Potnnie de Terre, Chippewa, Lac qui Parle, Rock, 
Yellow Medicine, Cottc/nwood, Des Moines, Blue Earth, Rooth, 
Vermilion, Zumbro, Cannon, Rum, Snake, Crow Wing, Crow, 
Kettle och ett stort antal andra :iro af tillriicklig storlek att gQra 
dem niera anmarkniugsviirda i ett mindre begafvadt land. Utom 
denna rika tillgiing pii Oppet vatten, kan man liitt racka utraarkt 
vatten genom att griifva, hvar som heist i staten. 

JORDMlNEN.] 

Minnesota sir ofvertiickt af uppslamningar af olika djup och 
bestaudsdelar; de tidigare af dessa jordlager iiro leraktiga och pa 
detta jir ett annat lager, for det mesta kalk och sand, fyldt med 
vSxt- och djur-lemningar, och i de skogiga trakterna ofvertiickt 
med ett tjockt lager af viixt-mylla. Pa sliitterna (priirierna) iiro 
lemningarne af vaxterna blandade med lera, kalk, sand och aska 
af plantorna samt liafva karakteren af ett svagt alkali. 

Emellertid ger de viixtartade lemningarnes sammansiittning 
med ofriga jordarter ofverallt en riklig tillgang \ni fosforsyradt 
salt (fosfat) och andra godande egenskaper, och djupet af denna 
vSxtproducerande jord, iir niistan ofverallt fOr stort fOr att af 



8 

menniskan kuuiia brukas vicl jordbrnket. Till utseeudet iir jor- 
den svart eller grabrun, varande ofverallt liitfc att pulverisera, 
eftersom den sallan blir klibbig, 

KLIMAT OCH TEMPERATUR. 

Oaktadt en liel del Jar publicerats oni Minnesotas kliniat, iir 
icke destomindre den allnianna nieningen liaroni bland folk 
utoni staten pa det hela taget oriktig. Yisserligen iir det kallt oni 
vintern, men langt ifran stadig kold ocli endast hard kold da 
storniar rasa. Luften iir mycket torr, och absorberar icke krop- 
pens viirme sasom den fuktiga luften i sydligare trakter. En 
vanlig still a dag i Minnesota, med terniometern varierande fran 
0'' till 20", iir ganska behaglig och snickare samt andra handt- 
verkare arbeta ofta hela dagen ute, jned terniometern 10 till 12 
grader under 0, och kiinna sig litet eller intet besviirade deraf. 
De som iiro sysselsatta utonihus och hafva konimit in i staten 
frS,n sydligare distrikt, biira vittne oni klimatets fortriifflighet 
genom sina pastilenden, att de f^rlora mindre tid hiir, pa grund 
af svart viider, iin i de trakter delemnat, oaktadt de senare hafva 
eu hOgre temperatur. 

Det synes genom en tabell, som iir beredd af en af Fr)renta 
Staternas signal-kSr, sergeant 0. S. M. Cone, stationerad i St. 
Paul, att under de sex iir slutande med 1880, medeltemperaturen 
f(3r vintern varit 18° 45'; fur varinanaderiia var 45° 50' mede'teni- 
. peratur; for somraarnianaderna 70° 49', och f5r hasten 44° 14'. 
Detta innesl liter tva mycket kalla ar 1875 och 1879: liigsta grad- 
talet var i f5rra — 32° och i senare — 39°; koldgrader, som myc- 
ket siillun uppnas och fortsatta endast en kort tid. Hogsta soni- 
marvfirinen under deuna tid var 98 gr, Termometerns vexlingar 
aro jemfSrelsevis stora alia arstider, ofta ofverstigande 50 gr. un- 
der vinter- och varmniaderna, och vid tva tillfiillen under de sex 
S.r, som ofvan niioiuts, uadde den en variation af 75 gr ; den min- 
sta variation som antecknats for vinter- och var-nianaderna ar 
43 gr. Temperaturen ar mest jemn under sommareu da variatio- 
nen sJillan Ofverstiger 40 gr. 

Ifr&oavarande tabell visar ocksS. vindens hastighet under de 
olika minaderna f(3r de sex aren, hvaraf det sjaies att stOrsta ha- 
stigheten uppnaddes i September 1878 och var 55 mil pr timme. 
Detta var ett undantag. Vanligtvis ii,r stOrita bastigheten fran 
22 till 40 mil i tioiraen. Djupet af smalt sno och regnfall for de 



9 

olika arstiderria under de 5 aren var, uttryckt i turn och decima- 
!er, som foljer: 

1875 J 876 1877 1878 1879 1880 
Winter inaiiader, 4,69 1.64 1.98 2.71 3.7U 4 08 
Varnianader, 7.52 6,81 8.92 6.00 8.60 9.76 

Somniar man ; 1389 10.03 10.48 9.48 13.86 9.12 
Hystmauader, 4.56 5.19 7.42 4.59 6.23 7.89 
Den stUrstu nederl)urden ar under vext-nianaderna, d:1 den be- 
liof's for vt'xtliglieten och minst oui hijsten och vinlern, Det sy- 
ncs vara en osvikiig regel; och man kan se af fuljande, att stOrsta 
antalet vackra och klara dagar franitr.'ida vid de arstider da jord- 
bruksarl)etet bast behofvor den, regnet kommande mest oiii natt- 
ten. Antalet vackra och klara dagar under de olika urstidenia 
af ofvanuamnda dr bar varit fOljande: 

1875 1876 1877 1878 1879 1880. 

Vinter 56 6i) 57 50 60 69 

Var 54 57 58 65 68 65 

Somniar 77 • 86 89 73 72 76 

Host 80 75 63 71 74 59 

Det kan i sanning sJigas om Minnesotas kliiuat att det Jir be- 
hagligt, styrkande och helsosanit och att de soiii liaft niigra ars 
erfarenhet Iiiir, siilhin onska att utbyta det uiot nagot annat. Oin 
n5iivandigheteu bringar dem till en tillfallig franvaro, langta de 
vanligtvis efter att komma tillbaka till denna toira luft och un- 
der dessa klara, blaa skyar. 

Arstidernas langd. 

Der ar knai)past nagon mSrkbar skihiai emellan den stat och 
medelstaterna, med afseende pa arstidernas liingd. Varen boijar 
vanligtvis i slutet af Mars eller borjan af April och siiningen sir 
afslutad endast nagot senare Sn i Ohio. Skorden borjar vanligt- 
vis i Juli och fortsiittes in i Augusti. Den tidiga h(')stfrosten vi- 
sar sig omkring den l-.ste Oktober, men i denna maiiad bnrjar 
den s. k. indian-sommareu, hvilken ofta racket fran <yra till sex 
veckor. Denna iir den mest behagliga af alia arstider. Luften 
iir sval och lugn och hela natureu iklndes ett e<ie]idomligt uttryck 
af lugn och hvila, som ar synnerligt behagligt fOr meuniskornas 
siunen. Vinterns ankomst sker vanligtvis omkring den tju- 
gonde November, till hvilken tid jordbrukaren vanligtvis kan 
fortsatta hostplojniugen salunda hafvaude tillracklig tid att be- 



10 

reda jorden f5r tidigt vararbete. Fraa denaa tid tillta.^er vau- 
ligtvis kolden graduelt i styrka tilU slutli;?en vintsrn aed allvar 
begynner omkriug raidteii af Dacember. J) it ar icke heller for- 
hallaadet att viiitern Sr staiidigt kail, ty varma mellaiitider upp- 
trada under dess fortsiittning. Under de sex ar, som f'5rut 
namts var der endast tva vintermanader af de aderton under 
hvilka termometern ej uppnadde 40 gr, ofver 0, ocli fyra da den 
steg ofver 50 gr. 



Landets utveckling. 



mSTORISK SKISS. 
Nagonting bar varit kitndt af den civiliserade verlden sedan 
1665, da fransk-kauadiska pelsbandUre intriingde bar genom de 




FORT SXELLIJS'G, MINX. 

stora sjoarna. Sa tidigt som 1679 etablerade Sieur Du Luth en 
militar- och bandelspost vid Superior ocli foljande ar gick en 
missionar, Louis Hennepin af Fransiskanerorden ofver Illinois 
fran Michigansjon och uppat Mississippifloden till St. Anthony 
vattenfall. Tio ar senare togo Nicliolas Perot, Le Sueur, Marest 
ocb andra, landet i besittning i konungens af Frankrike namu 
och Le Sueur upprattade efterat en bandelspost i niirheten af nu- 



11 

varande Mankato. Alia dessa, och mSnga andra som foljde dem 
skrefvo glodande berattelser om landet, drcijande med oforfal- 
skadt behag vid dess bc5rdigliet och behagliga klimat, och dot var 
alltid efterat ett sardeles eftersbkt fait fOr franska pelsvaru- 
handlare. 

Ar 1763 ledde Jonathan Carver af Connecticut med ko- 
nungens af England kommission, en upptScktsfSrd till dessa 
trakter, och pastod sig hafva gjort fredsfttrbund med indianer- 
na, nSra hvar St. Paul nu iir. Han beskref ocksa landet sasom 
ett herrligt land, af stor fruktbarhet och behagligt klimat och 
amnade att grundlagga en koloni inom dess granser; men ameri- 
kanska frihetskriget, som b5rjade strax efter, tillintetgjorde bans 
planer. 

Foreuta Staterna pastod sig ej ega myndighet 5fver nagot land 
vester om Mississippi till 1804, emedan Spanien pa gruud af lan- 
dets upptiickt, pastod sig ega riitt ofver allt landet fran Mexikan- 
ska vikeu till jemnhojd med de stora sjoarna. Denna ratt var 
dock vid denna tid tillintetgjord geuom kop, och kapten Z. M. 
Pike sandes hit 1805 med en liten afdelning f5r att taga landet i 
besittning. Han gick uppat Missisnippi till Leech-sjou, gjorde 
frtdsfordrag med bade Dakota och Chippewa indianerna och 
tvingade handlarne (traders) att erkanna bans myndighet fOr till- 
fallet. Han utvalde ocksa platsen for fort Snelling, ehuru bygg- 
naden ej uppfordes f5rr;in 1819—1820. 

Sa snart som denna fiistniug var byggd och vissa sSkerhetsmatt 
foretagits, tagos fOrberedande steg ior landets utveckling. Sag- 
qvarnar byggdes nara St. Anthony-fallen, och i Chippewa-dalen 
1822, och under 1826 flyttaie en del Schweiziska familjer, hvilka 
fern ar forut emigrcrat till Selkirk-settlemeutet i Red River-da- 
len, tillbaka till Fort Snelling-reservationen, niira St. Pauls' nu- 
varande liige, och blefvo Minuesotas forsta landtbrukare. 

1849 bildcdes Minnesotas territorial-regering, innevanareanta- 
let varande endast 4,940 och upptagande endast en liten striicka 
vid St. Croix och Minnesotaflodernas inlopp i Mississippi. Un- 
der nasta atta aren var landets utveckling ganska hastig, men 
blef da hSmmad genom den financiella omstOrtningen 1857. Den 
blef icke desto niindre upptagen som stat i unionen 1858, och fick 
en storartad donation af regeringsland ior byggandet af jernvJi- 
gar. Den financiella krisen, som iinnu fortfor, gjorde dock for 
tillfallet denna gafva obrukbar, och tillsammans med utbrottet af 



12 

inbordeskriget 1861 liindrade betydligt stateiis utveckling f5r 
flere ar. . 

Men oaktadt alia dessa hindrande omstiiiidigheter, och oaktadt 
Htt staten och jenivSgskompanieriia gjort mycket litet for att 
draga emigrationen i jemforelse med hvad soni gjorfcs af anrlra 
stater, synes det dock af det foljande att staten gatt framat med 
jfittesteg vid utveckliiigen af sini lillgangar och sin folkmiingd, 
och bon synes i den niirmaste fraiutideu skola besegra alia sina 
tnedtiiflare och detta eudast och allenast genom makten af sina 
naturliga fOrdelar. 

FOLKMANGDEN. 

Som redan bar sa<i;ts, pasto'ls Minnesota egaendast 4,940 inne- 
vanare 1849, d! dess territorialregering stiftades. FoljaTide iir 
linde den forokats til! 6,077 enligt For. Staternas folkrJikningoch 
1860, tva ar ef'ter territoriet blef stat, var folkmSnglen 172,023. 
Fran denna tid framat, tillvaxte den hastigare och folkmiing- 
den rapporterades soin fi3ljer: 

1865 250,009 I 1875 597.407 

1870 439,407 1 1880 780,807 

Som fnlla rnpporter for 1880 Snnn icke publicerats, Hr det omoj- 
ligt att gifva niirvarjinde folkmiingds nationalitet, men som for- 
biillandet mellan de olika nationerua ej torde skilja sig vasendt- 
ligt fran forhallandet 1875, innesluta vi fuljande uppgift af 

FODELSEORTER FOR FOLKMANGDEN 1875. 



Minnesota 205,949 

Ny-england staterna. 31,547 

Mellan-Atl. staterna. 56,519 

Sodra staterna 5,937 

Vestra Staterna 76,048 

Canada 19,331 

England 7,054 

Irland 22,838 

Skotland 2,652 

Wales 1,057 



Sverige 30,507 

Norge 53,766 

Danmark 4,052 

Holland 1,738 

Frankrike 1,283 

Schweiz 2,183 

Osterrike 3,158 

Bshmen 4,270 

Tyskland 59,602 

Onamnda 3,938 



Pa det lasaren ma forsta burn den narvarande folkniangden Sr 
fOrdelad Ofver staten, meddelas foljande s.om visar innevanarean- 
talet af de olika couniies; och conntien aro sammanstalda sa att 
de gifva sa nSra s©m narvaraide granser vilja medgifva, de olika 
naturliga geografiska delarno af stateu. 



13 



INNEVANARNE I DE OLiKA COUNTIERNA iSSo. 



FJiKSTA DIVISIONEN — IfiO 826. 



(/'ounlies. Inv. 

Houston ....10,382 

VViiionu 27,197 

Wabasha 18,206 



Couhlies. Inv. 

riooaiiue ....29 651 

Dakota 17^891 

Dodge 11,344 



Counties. Inv. 

Olmste.l 21,543 

Fill more 28,162 



ANDRA DIVISIONEN — 99,834. 



Seott 13,516 I Waseca 12.385 

Le Sueur 16,104 | Blue Earth . .22,889 



TRED.TE DIVISIONEN" 



Mower 16,799 

Freeborn 16,069 

Fiiril)ault. ...13,015 



Rice 22,480 

Steele 12,460 

69,738. 

M-jrtin 5,249 Rock 3,669 

Jackson 4,806 Pipestone 2,092 

Nobles 4.435 Murray 3,6(»4 

FJERDE DIVISIONEN" — 48,023. 



Brown 12,018 

Watonwan... 5,104 
Redwood .... 5,375 



Cottonwood . . 5,533 

Lyon (),257 

Lincoln 2,945 

84,415 



Yellow Medic. 5, 884 
Lac (lui Pnrle .4,907 



FEMTE DIVISIONEN 



Chippewa 5,408 

Swifr, 7 473 

Biff Stone 3,689 



Carver 14,140 

Sibley 10,637 

Nicollet 12,333 

Renville 10,791 

SJETTE DIVISIONEN — 151,032. 



Stevens 3,911 



Pope 

Kandiyobi . . 



Hennepin ...67,013 

Wright 18,104 

McLeod 12,343 



Meeker 11,739 

Stearns 21,956 

Douglas 9,130 



5,874 
10,159 



,6,133 



Todd 

Morrison (v.h.)2,535 
Wadena 2 080 



SJUNDE DIVISIONEN — 49,521. 



Traverse .... 1,503 

Grant 3,004 

Wilkins 1,906 

Otter T.iil.... 18.657 



Beltrami. 
Itasca . . . 



Kittson 

White Earth 
Indian re- 
servation. 

AtTONDE DIVISIONEN — 5,295. 

486 I Lake 

4,504 I Cook 

NIONDE DIVISIONEN - • 30,644. 



10 
124 



5,886 

Becker 4,407 

Pold 11,247 

Marshall 992 



Cass .... 
St. Louis 



905 



99<'> 



1(H\ 
65 



Csirlton 1,230 

I'ine 1,365 



Washington.. 19,562 



Kanabec 505 

Chisago 7,982 

TIONDE DIVISIONEN — 72,478. 

Aitkin 366 | Mille Lacs.. . . 1,501 | Sbcrbunie.. . . 3,855 

Crow Wing.. 2.318 | i^cuton ;J,012 | Auoka 7,108 

Morrisun(e.h.) 3,340 | Isanti 5,063 | Ramsey 45,915 



14 

Om tillvaxten fraii 1880 till 1890 skall fortfara i samma fOrhal- 
lande som fran 1870 till 1880 kommer staten da att ega ett inne- 






- aj — • 1 .« 






£ o n: 'o „, 












O -"J C cS !« 






Q% — :o a 


J 




IM '- O 


1 




§ i -^ .2 -^ 


1 




CO <_< ^ H 






O 3 -^ ■ ' QJ 






s a J s ^ 






a -3 to ^ 






^1 £ fl-S 

00 n I* ' _ 














o^' cS "S '^ ^ 






rH "£ <S 2 






t. ^ t3 "o 














JO 


■-■ S iJ =^ ^ 




GO 


ex a T! h 




I-H 


C cS »- . 




O 

—5 






02 


.^0 P, !; ' 




-^ 


■^ CO S^ ^ 






<» £ -^ *^ 


T3 


-^ 


2 ^ -^ CO 3 


ca 


h- 1 


-fl t: *j Kt "r; 




a 


^ « 00 3 


GO 
CO 


w 


crt +j "O , Q 


'3 


D- 


TS 


32 


- ^ > bO -^ 




1— 1 


.£? 


> 


•'^ 




s ;; ^ - ^ 




C CO u 't-i 


<u 


D 


- c;.^ ^- a; cs 




D 


•'* i-H « £ ri 

■=„ 4) = 03 ^ 


CQ 


v^ 


"* 'tS S 5* == 
C -^ 3 


_!h 


< 


oj 03 = -t^ ft 


3 


t>i 






> 


M 






OJ 




0. 




03 tj) C^ ~ ^ 







= 1 £ J 


-3 




3 *^ _^ <» 


a 




d <^' ^ "S 

CD rj --: 5 

be 5 "^ 3 

C -^ n-i p 

'1 £^ f^ "^ -o 

s ^ 1 - 


i2 

CO 




(J2 

as 




3 















!M «© P. 



vauareantal af 1,400,000. Men der ar god orsak att antaga, att 



lb 

tillvaxten skall bllfva tnj'cket storre ocli att tio ar hJirefter folk- 
mJiiigden blir iiiira tva niillioner. 



Kommcrsiella resurser 



SEGELBARA VATTEN. 



Te tidigusto civiliserade resande, soni uttryckt sina tankar, 
fjista stor betyde'se vid landets naturliga handelsresurser. 
Oaktadt den :ir belagen i sjelfva wiidten af kontinenten, funno 
de den fOrsedd nied tva segelbara vattendrag, som forenade den 
med atlantiska kusten vid pimkter vidt skiljda fran hvarandra. 
I det tidskifte, soni furegick infurandet af jernviigar, voro 
kanaler lor segelfart niistan oumbSrliga for handeln, och de Sro 
iinnu af storsta betydelse ty ett land, som eger dem, fOrmar ge- 
noin det tillfalle de gifva for tiiflan i fortskaflPningsmedel, att und- 
vilia den fortryekande magt som jernvagskompanier begagua, 
mot komiuuner belt ocb ballet beroende af dem fOr sin handel. 

Minnesotas naturliga fOrdelar aro dock ej begransade till rvh- 
gor.df-ra af dessa bada stora utlopp for bringandet af dess produk- 
ter till verldsmarknaden, utan Red River med dess farbara till- 
floden gifva statc-n kommunikation med de stora, fruktbara trak- 
tenui iinnu liingre i nordvest, och bvilka nu befolkas med hast. 
I en icke langt aflagsen fraratid skulle dessa utan tvifvel begag- 
nas som liufvudvagar for handeln och i betydlig m^"n bidraga till 
stiteiis framgang. Dessutoni hafva vi St. Croix och Minnesota 
samt IMissippi ofvan St Anthony fallen, hvilka aro segelbara fOr 
niindre angbatar och kunde med ringa fOrbattring gifva fyra 
hundra mil af okad vattenled for samfardsel och handel i statens 
inre. Dessa floder liro ocksa forenade med segelbara sjtJar, som 
litt knnna liiggas till detta sj'stem af inre kommunikation och 
utstriicka det annu liingre. 

YTTRE JERNVAGSKOMMUNIKATIONER. 

Utom sina naturliga farleder ar Minnesota rikligen fOrsedd 
med jernvagar. Fyra stora hufvudlinier fiirena staten med Mil- 
waukee, Chicago, St. Louis, New Orleans och alia de stora jern- 
vagsnJiten af FOrenta Staterua och Canada. Den har nu direkt 
kommunilvation med Stilla hafvet vid San Francisco, och fdr 
suart en ny utviig vid Puget's Sound, genom den stora Northern 



16 

Pacific, som liv fiirdig till Montana ocli s'nart blir fullbordad. I 
en nagot nier aflagsen framtid skall [^Manitoba och Canada Paci- 
fic-banorna f5rena staten med de oiindliga, fruktbara trakter, 
som dessa genomskara ocli Oppna annu en ny failed till vestra 
oceaneii. Ytterligare aro tva andra stora jernvagskonipanier lag- 
gande sina banor (jfver Dakota till Black Hills ocli skola bafva 
dem fiirdiga i ar. Dessa, tillika med andra fOreslagna linier stiilla 
det utom all fniga, att Minnesota erbjuderde basta, billigaste och 
mest naturliga resurser lor att icke allenast fOrse cisterns mark- 
nad med sina jordbruks- och industri-alster, ntan afven narmaste 
och mest direkta kommunikationen mellan Europas och Asiens 
rnarknader. 

HUFVUDVAG FOR TRANSITOHANDELN. 

Men de nuvarande och foreslagna transportmedlen g5ra mer 
fin blott uppna ntviio fOr Minnesotas produkter. Genom dessa 
medel maste det blifva en hufvudvfig for handel och resande. 
All transport, som gar Osterut om viutern fran centern af 
Brittiska Amerika, eller fran norra Stillahafsbanan, tillsamman 
med all genomgaende frakt och trafik fran China och Japan, 
konimer att afledas fran dess direkta knrs, pii grund af sjofarteus 
stannande, och Hlbka sin rcsas fortsattning pa jernvagar, som ga 
osterut fran St. Panl. Under sommaren komma manga af Union 
Pacific-banans och dess bibanors trafikanter att g5ra en^sviing 
norrut genom Minnesota f5r att atujnta behaget af en sjOresa 
fran Duluth. All denna genomgaende frakt- och persontrafik 
maste Oka statens kommer.siella betydelse, och manga tnsende 
turister, lockado af det behagiiga klimatet, de vackra scenerierna 
och de utmiirkta tillf.'illena till JHgt och fiske, skola stanna liar 
f5r vederqvickelse. Salnnda'maste Minnesotas egendomligt for- 
delaktiga Lige ej allenast bidraga att oka dess handel ntan iifven 
pa ett indirekt sStt gora dess prodnkter mera viirdefulla i henior- 
ten och hoja vlirdet af fast egendom i staten. 

JERNVAGAR INOM STATEN. 

Minnesotas inre jernviigss3'stem ar redan vidstrJickt och utvid- 
o-as standigt. Likval ar det uastaii belt och ballet en frukt af ]4 
ars arbete; den forsta jernvSgen i staten byggdes for ej liingre se- 
dan iin 1862. Detta var dock blott och bart ett beffynnelsesteg, 
eniedan den endast hade en liingd af 10 mil, och under aren 1862 
—1876 byggdes endast 87 mil. Haraf framgar att 3.002il mil 
byggdes pii fjorton ar, eller i medeUal 214^ mil om aret. Staten 



1'7 

genomskares nu fr&n oster till vester afsju linier, hvilkas ft')r- 
ISngningar strackasig in i Dakota; fern linier genoniskJira den 
del, som ligger sodcr om Minnesotafloden, fran norr till h'6- 
der och striicka sig in i loAva, och tva (St. Paul & Duluth och St. 
Vincent Extension) gl delvis igenom norra halften af staten i en 
nordlig och sydlig riktning. Atskilliga af hufvudlinierna hafva 
sidogrcnar, som ombescirja trafiken fnin de olika settlementen 
och hvilka till storre delen iiro afsedda att furliingas, da landets 
utveckling sa fordrar. Ingen plats finnes i staten sOder om 
Norra Pncific-jernvUgen och vester om Mississippifloden, som ar 
25 mil afliigsen fran jemv.'ig och blott fa st.'illen af begransad ut- 
strackning, som ej Jigger pa kortare afstand fran nagon jernvSgs- 
station. Den mellan Mississippi och St. Croix-floderna belagua 
delen af staten har Snnn endast tva jernvUgslinier, och de^sa Sro 
pa en plats onikring 60 mil ifran hvarandra; ofvanfor norra Pa- 
cific-banan finnes afven en betydlig del af staten, som ej har na- 
gra jernvagskommunikationer och som Sr nSstau halt och hailet 
obebodd. 



Manufaktiirformaner. 

VATTENKRAFT. 

Fa aro de lander eniot hvilka naturen varit mera frikostigifra- 
ga om vattenkraft lin Minnesota och i knappast nagot annat 
land, af samma storlek, finnas dessa forenade med liknande fttr- 
maner for allmanna nianufakturer, jordbruks- och handelsuarin- 
gar. Hiir Jiro friiktbara fait och vidstrHckta skogar och minor, 
och den niekaniska kraften i rikligt m:itt for ait bringa deras af- 
kastning till en sadan form, som Jir passaude for civiliserade 
mennifikors bruk. Des«a produkter behofva ej traflsporferas till 
afiagsna qvarnar och faktorier, utan kunna forvaiullas till mjol, 
virke och metaller i samma trakter der de produceras, genom de 
krafter naturen frambragt liksom for detta andainal. Minnesota 
ar salund&, istandsatt att siinda sina produkter till verldsniarkna- 
den i deras beredda form, salunda undvikande expeMsen af frakt 
for de odugliga delarne, sparande fOr eget brnk. hvad som ej med 
fortjenst kan siiljas, och gifvande sysselsattning f'()r tu-ental af 
sina medborgare i de mekaniska afdelningarne af sin industri. 
Detta forsakrar staden onrstOrsta mOjliga delen af den rikedom 
den producerar, och tjenar att hastigt befordra dess utveck- 
ling och materiella valgang. 



- « 5 'S 



i, ^ > *^ wi 



s ^''? 



(!) 




CO 


5*H 


> 


- 


> 




^ 


o 




n 




C 


T3 




es 


"5 




13 









^ _Qn o c 




t. 




^ 


« 


t+H 


^ 


ai 


C 


,J 


> 


CJ 


-3 


OJ 


5 


C, 


"iZ 
Q. 


03 

> 








O 








s 


tn 


o 


'C 


•e 


O 
O 


o 


►— H 


cS 


i-a 


o 


csn 








« 


C/3 




3 




O 


03 


ni 


:0 
^-4 




to .3 


tTj 


CO 

o" 
1— I 


'T" 


-H 


^ 


O 


3 


o 






CO 

3 


o 


(CT 


C3 


iM 


^ 


tfj 




Qi 




•*> 


c: 




"3 


•a 








■ct 






li 


c3 


a 


5H 


-« 


:0 


a 


lU 


a> 







t«-l 


o 


13 


73 


J 


a 


en 



.7, ° a tJ 



c3 


^ 


3 




b 




S 




rt 


> 


o 


t;^ 



r;^ i: -= M 



2 o 

a 



;3 :=: -f > 



o 


<1 


05 





kH 








:ei! 


4J 


Ol 


5 


^ 


as 


«. 


;-< 


f; 


^ 


C8 





a* 





'^ 


_S 


Q 









a 


> 







CD 


cr 


0, 




-a 


ti. 









occ 


^ 




c 


CO 


KC 



CO 


en 


fan 


cc 





n 


T5 


0- 


CO 


'5 
-0 


a 
S5 


'."3 


.11 


i) 




_, 


TJ 


a 


J • 




f— 4 












19 

Ingen beriikning liar nagonsin blifvit gjord af "average force" 
af statoiis vattoiifall och forsar, och eii sa.dan berakiiing «kulle . 
mahiinda lata otrolig eftersom St. Antheny fallen ensaninia ga 
upp till 125,000 hiistkrafter, vid vaiiligt vatteiistand; och ofvau- 
fCr deiina plats i saniina flod utiii.'irkta krafter vid Little Falls, 
Pokeguma och Sank Rapids, hvardera niftktigt att drifva en otant- 
lig nijingd niaskineri. Forsarne i St Croix lemna ofver hufvud- 
taget fran 85,000 till 100,000 hastkrafter, och detsom finnes i St. 
Louisfloden ar blott fOga imderliigset. Om iutet af dessa existe- 
rade, skiille der dock vara tillrJieklig vattenkraft att drifva allt 
det niaskineri, som fordras f6r beiedandet af hen es egnaproduk- 
ter, ty der finnes betydlig kraft vid Minnesota och Granite Falls, 
i bfre Minnesota-floden; vid Fergus Falls i Red River; i Red 
Lake-floden i Polk County; Root-flcden i Houston och Fillmore 
counties; Zumbro-floden i Wabasha, Goodhue och Olmsted coun- 
ties; Canuon-floden i Goodhue, Dakota och Rice counties; Ver- 
raillion-floden i Dakota county; Blue Earth-floden i Blue Earth 
county; Cottonwood i Brown county; Lac qui Parle i Lac qui 
Parle county; Rum-floden i Anoka och Isanti counties; Crow-flo- 
den i Wright och Hennepin counties; Sauk-floden i Stearns coun- 
ty; Crow Wing-floden i Wadena och Morrison counties, och i 
Chippewa-floden i Pope, Swift och Chippewa counties. Fall af 
mindre styrka, men kraftiga nog tf.r flere qvarnar och faktorier 
finnas ocksa i Whitewater-backen i Viuona county; i Hay och 
Belle-aarne i Goodhue; Des Moines-floden i Cottonwood och 
Jackson; Rock-floden i Rock; Yellow Medicine i Yellow Medi- 
cine county; Pomme do Terre-floden i Grant, Stevens och Swift; 
Redwood i Redwood county, Watonwan-an i Watonwan; Le 
Sueur i Blue Earth; Jordan i Scott county; Elk i Sherburn; 
Snake i Kanabec och Pine; och Kettle-floden i Pine county. I 
sjelfva verket lemna alia statens flodei- uiereller mindre tillgang- 
lig vattenkraft och nastan hvarje county liar tillriickligt fOr eget 
bruk. I bifloderna till Rainy Lake-floden och destromniar, s(nn 
flyta in i Superior-sjon fran norr, finnas vatrejifall af betydlig 
kraft. Med den mUngd af vidtspridd och Litt tillgiiuglig meka- 
nisk kraft, som staten eger, oclii besittning af alia ra-materialier 
for manufaktorier, synes det otnojligt aniiat an att Minnesota i 
den narmaste framtiden maste blifva ryktbar fOr sina mekaniska 
industrier. For att gifva llisaren en ide om dessa industriers ut- 
vei'kling inom staten, meddelas foljande ujipgift om statens olika 
slag af manufaktur-etablisementer. Manga af dem aro stora 



20 

och syFselsatta flera hundra arbetare. Ofver hufviid iaget iiro 
deras krafter jemnlika ined faktorier af samma slag i andra land, 
med uiidantag af mjol- och sag qvarnar, hvilka betydligt 5fver- 
stiga niedelkraften af nastan alia aiidra land. 

MJOLQVARNAR OCH MJOL. 
Inom staten aro nu 476 nijslqvarnar 1 verksamliet, af livilka 
manga dock Sro mindre, men ett stort antal Btorreocli flera niyc- 
ketstora. Tva fOrma mala omkr. 4,000 tnnnor mjol hvardera 
dagHgen eller i niedeltal 8,500, ocli dtssa Sro ansedda nU. vara de 
storsta i verlden! Dessa aro 'TillsLury A.'" och /Washburn A'' 




ALBEET LEA, FKEEBGEN" COUNTY. 

i Minneapolis. Utom dessa finnas i samma stad tjugosex andra 
qvarnar, af hvilla "Crown Roller" i medeltal inkier 3,000 tnnnor 
om dagen och fyra andra knnna fabricera (3fver 1,000 tnnnor om 
dagen. Alia tjuauatta qvtirnarnas medelkraft Sr 25,625 tunucr 
om dagen ! Dessutom finnas stora qvarnar i andra deb r af sta- 
ten t. ex. i och nara St. Paul, Stillwater, Faribault, Northfield, 
Red Wing, Cannon Falls, vid Zumbro, Root och Cottonwood- 
flodeina, vid Fergus Falls, Granite Falls cch i flere andra tr^k- 
ter. Fullt ett hundra och femtio af dessa aro stora och dyrb^ra 
etablissementer utrustade med det mest modern a och tjenliga 
maskineri, och producerande basta slags mj5l. Ett ofantligt 



I 



21 

storfc kapital ar allaredan ialagdt i deaaa industrigren, men icke 
desto niindre f(5r(')kas det stindigt; f(5r hvarje ar forSkas de nlir- 
varaiide qvaraarnes produktionskraft, och nya qvarnar byggas, 
sa att till och med folket i denna hveteproducerande trakt, un- 
dra, livar all slid komnier ifraa f.ir att sysselsiitta si manga och 
sS, stora etabliseuieater. Ensamt Minneapolis qvarnar fordra 
f5r detta aret 18,000,000 bushel hvete! 

Ell genomgaeiide revolution, vid mjslproduktionen, har skett 
inom de sista aren, genoni adopterandet af en ''patent-procedur" 




NOKMALSKOLAX I AVIXOXA. 

vid nulningen och insiittandet af jern-cyiindrar i stiillet f(3r 
(ivarnstenar vid sadens fOrmalning. Dessa fOrbiittringar hafva 
hc5jt gra'leu \n nijol, fr;ln den niorka, siimre qvalitet, soni f5rut 
producerades, till jemlikhet med det biista IJngerska och pa sam- 
nia gang Okat den qvantitet, som erhalles fraii sJiden och fOrmi- 
gan af qvarnarna vid dess produktion, salunda astadkommande 
biittre mjtil, for mindre kostnad iin priset pa det forra af siimre 
({valittit. -T- Intet mjfd i verlden har nu battre rykte iin det som 
produceras fran Minnesota-hvcte af i\Iinnesota-qvarnar. Det 
sSljes med latthet i alia Osterns stater och i alia delar af Europa. 



22 

Under forra aret exporterades ensamt af Minaeapolis mj5lnare 
769,442 tuiinor till England, Frankdke, Tysldand, Holland, Spa- 
nien ocli Italien, ntom en stor del af det mjol, som producerades 
i St. Paul, Red Wing, Stillwater, Northfield, Faribault, Root 
River qvarnarne och andra platser i staten, salunda forsakrande 
staten oni hela fortjensten af denna industri, pa sanima gang 
mjolet lemnades i liiinderna pa andra lands liandlande for sadana 
priser, som satte dem i stand att tned framgang kompetera med 
dessa lands egaa manufakturer. Majs-, hafre-, rag- och bolivete- 
mjol prodiiceras iifven i stor skala i staten. 




WAYZATA-SJoN, HENNEl'IN COUNTY. 

TRAVARU-MANUPAKTURER. 

Der aro 229 sagqvarnar i staten och den rapporterade produk- 
tionen sistlidet ar var 469,652,318 fot briider, 180,254,625 takspan 
cell 160,580,600 ribbcif. Detta iiiom de tre '4umber"-distrikten. 
Det utgur dock icl<.e allt furutiuinier, ty ganska mycket hugges 
utora dessa distrikt af hvilket ingen rapport g5res, icke heller 
finnes nagon raport af allt det tinimer, som sagas af andra trJid- 
slag i de olika skogstrakterna af staten. 

Det finnes ntom sagqvarnar 448 vagnfaktorier, 85 tunnbinda- 
reverkstiider, 114 mbbelverkstiiderj 55 pump-faktorier, 56 hyfvel- 



I 



23 

faktorier, 38 verkstftder for fabriceraiirle af fOustcrramar, dOrrar 
ocli "bliuds'-, 15 batl>yi^gire, 25 plogfaktorier, 23 ramsiiick-ire, 
14 gjiiterier, 9 stolfaktorier, 9 packladsfabrikorer, 11 liarp-fakto- 
rier, 4 vaderqpariisfaktorier, 9 modelinakare, 8 takspan-qvaniar; 
5 faktorier fiir vagii-materiel, 3 faktorier fur skol- och kontor- 
inobler, 5 qvarnar f ir stiifvar, 7 jyardesg.lrds'nakare, och 39 fak- 
torier for andra artiklar gjorda hafvudsakligen af tr:i. 

Tre faktorier for skorde- och eu ffJr troskemaskiner koinma 
ock.sa under denna ofverskrift. Uessa ifro mycket stora «tal)li- 
bcineiiter i hvilka ett stort kapital iir inlagdt och i hvilka himdra- 
tals man iiro sysselsatta. 

JERN OCH ANDRA METALLER. 

Denna delen af indush-ien Hr annu i sin barudom, ehurn dot nu 
finiies 2,126 faktorier och verkstjider i Minnesota, egnade att be- 
arbeta jern och andra metaller, och i))land deni aro manga gan- 
ska stora. De utgoras af faktorier for jernvJigshjul och andra 
dehir af jernvagsvagnar, fasta och transportabhi angniaskiner, 
angpannor, klockor, jernstaket, b^'ggnadsornament, eldprof- 
dorrar, uppvarmningsapparater, galvaniserade hf')rnfOnster och 
doirprydnader, askk'dare, qvarnmaskiiieri, siiiiiifjedrar, alia slag 
af jernbleck, tenii, koppar och messingsvaror, platslageri- och 
gasvaror, jern- och tenn t;ik, g?'ird«diiiakarearbeten, geviir- och 
las-snii'ien, graveling i metall. gjulerier och raaskinverkstader, 
bleckugiisfiibiilx, smid(.'rier, hiistskoniiig, stil-stereotyjtgjuteri och 
niistan alia jindra slag af veikstJider i hvilka metaller bearbetas. 
Statens jern- ocn koppargrutvor skol.i snart opimas, da Minne- 
sot;.s metiill-industri med hast komnier att antaga mycket stHrre 
proi)ortioner, ehuru de allaredan bidraga i betydlig man till sta- 
tens valstand. 

MALM OCH GRUFARBETE. 

Jernmalm finnes i riklig niiingd i niirheten af sjon Superior, 
hvilkeii ger en metall i godliet jemfOrlig med det biista svenska, 
och der f'orekommer ocksa kopparmalm af utmiirkt rikdom. Om 
silfverliigreti bevisas vara lika vSrderika, som utsigterna visa, 
mastenorra Minnesota snart blifva ryktbar,sasom ett grufdistrikt. 

KRUKMAKERIARIJETEN OCH TEGELBRUK. 

I manga delar af staten finnes en riklig tillgang pa basta slags 

lera, passande fOr tegel och alia slag af krukmakerivaror, ifran 

den grofsta Terra Cotta till det finaste krukmakeri-arbete. 

i)Hta iir tydligt adagulagdt genom erfarenheteu och der aro nu i 



24 

verksamhet trettiofem tegelbruk och atta till tio krukmakerier. 
Tre eller fyra af de senare tillverka stea varor, hvars godliet ar sa 
framstSende att de drifvit alia and ra stenarbeten helt och ballet 
fran marknaden i nordvestern. Eldfast tegel och draneringsrOr 
af utm^rkt beskaffenhet tillverkas ocksa af Minnesota-lera, och 
"terra cotta" ornameater for frtnster och dQrrar aro inga under- 
lagsna. Ingen af dessa indus trier ar dock annu fiillt utvecklad. 

KALK, SAND OCH SKIFFER. 

Kalk tillverkas i stor skala pa flere platser, bade f5r eget bruk 
och f5r export, och blir snart en betydelsefuU industri. 

XJtom vanlig sand, soni kan erhallas i nSstan hvilken del af 
staten sorn heist, finnas afven ihsjderna utmed Mississippi ofant- 
liga lager af ren, hvit sand, sadan som begngnas vid tillverkan- 
det af flintglas. Lagret i uarbeteu af Red Wing bar belecknats 
sisom hafvande en mycket ofverlagsen qvalitet. 

Skiffer finnes vid 5fra Mississippi, i narheten af Little Falls, 
ocksa vid St. Louis- och St. Croix-flederna, ochmabanda i andra 
trakter, men inga fQrs5k ha annu gjorts att 5ppna nagra brott. 

STENBROTT, o. s. v. 

Den basta granitea, gneis, k-ilk, sand och andra stenarter fOr 
byggnader, finnas i manga trakter, som nas af jernvags- och vat- 
tenkommunikationer. Det niSsta af densamma kan huggas 
jenin och nagra sorter erhalla en glausande farg. Uti sydvestra 
delen af staten finnes rQdbrun fSrgad steu, val sammansalt och 
hard, som latt poleras, och tager sig val ut i monument, kamin- 
lufter, bordskifvor o. s, v., och begagnas mer och mer for dylika 
avndamal. Icke langt derifran ar den beryktade, rOda i:)ikstenen, 
som liknar den andra i farg och afven med latthet poleras. 

SOCKERFABRIKATION. 

Som det har blifvifc praktiskt adagalagdt att man kan plantera 
"Early Amber" sockerror i Minnesota, och af dess saft fabricera 
socker och sirup i godhet fullt jemforlig med den vara som till- 
verkas i Sodern, har denna industri blifvit af stor betydelse for 
staten. Ett stort socker.raffinaderi har allaredan blifvit upp- 
rattadt i Faribault och ar utrustadt med de mest tjeuliga maski- 
nerier och apparater for affaren, och liknande etablissementer 
halla pa att ujjprattas i andra trakter. Redan ar efterfragan pa 
socker och sirup till'/erkad inom staten stor, och manga foredraga 
denna vara framfiir den importerade, och den tid kommer snarfc, 



25 

d;l denna vara tnger platsen af Soderns socker och sirup inom 
stateii och blir en betydelsefull f^ktor vid exporten. 

PAPPERSBRUK. 

Materialier f5r fabricerandet af byggaads- och grrifre otuslags- 
papper finnes hSr i rikt matt, och qvarnar fOr dess fabrikation 
Sro i verksamhefc, hvilkas produkter finua en hastig afglng. 

TIDNINGAR OCH BOKTRYCKERIER. 

Minnesota har nu atta dagliga och ett hundra feraton vecko- 
tirlningar, samt atta ^nanadsjo^^rnaler. En daglig och fern vec- 
kotidniugar utgifves pa tyska, tva veckotidningar pa svenska, en 
pa nurska och en pi franska. Alia de aterstiiende utgifvas pa 
engelska sprSket. Niistan alia Sro stora, vackert tryckta och vSl 
redigerade. De fiesta veckotidningarne ntgif *^as i hniVudplat-ier- 
na for de olika countien och niistan hvarje couiity har en eller 
flera, Vsl inrUttade accidenstryckeripr finnas i nJistan alia de 
et(^rre stJiderna, utforande det vackraste arbfte, afvensa finnas 
flere lithografietablisseraent. Denna paniflett nied atfoljunde 
karta ar belt och hallet ett verk af Minnesota. 

^ ANDRA MANUFAKTORIER. 

Ofvannamnda iiro rle mest auniiirkuingsvai-da faktorierna, men 
ntgora Ungt ifran alia, ty en full lista skuUe innehalla hvarje 
sing, som Ur vanligt for land, hvars hufvudnaring iir jordbruk, 
och cfterhai'd som behofvet til]tager,.upprattas nya och tillverk- 
ning-ikr-ift 'n Jif de gamla fOrokas. Miirkas h'6r dock, att alia 
dessa iu'Uisfrier iiro Jinnu i sin linda h:ir och deras mlrvarande 
standpunkt af utveckling iir forvanande iifven for folk af nyare 
stater, nar man betraktar dem i san)manhang med deu tid som 
fOrflutit sedan stuten fnrst bebyggdes. 



JORDBRUK. 

Detta ar Minnesotas hufvudnUring och utan tvifvel den, som 
sakrast betalar sig, och hvad som siiges hiir, iir af storsta intresse 
f5r flertalet af denna pamflets liisare. Landets stora fOretriiden 
for jordbruk kunna ej ISngre stiillas i fraga, ty det iir ett fOrhdl- 
lande, som ofver tjugo ars praktik har stiilt utom tvifvel. Der 
iiro nu ofver 75,000 farmar med imedeltal uppodlad yta af 4,750,- 
000 acres; ett fOrhallande som, betraktadt tillsamman med sta- 



26 



tens alder och historien om dess utvecklingf, bor ofvertyga den 
mest tvifvelaktige att staten eger egenskaper af hOgsta varde f.ir 
jordbruket och alia delar af denna industri. Det Jir icke ensamt 
en hvetestat, utan en stat der vexelbruk kan introduceras med 
samma liitthet, soni i nagon annan stat. Dess skordar af hafre, 
majs, korn, rag, ]i'6, potatis ocli alia andra slag af jordbruks- och 
trjidgardsalster passande for norra staterna af Unionen liro i all- 
miiii medelskord tir efter ar fullkomligt jemnlika med afkastnin- 
gen i nagon anuan del af landet. Hvete Ur dess hufvudartikel, 
endast emedan det ar den enda gruda som alltid kan siiljas for 
kontaut. Landtbrnkare i ett nytt land, beliofva alltid att ])a en 
gang kunna vjinda sitt arbete i penuingar, och, som de aro i 
stand att gSra detta genom att odla hvete, l>lir det naturligt for 
dem, att hufvudsakligen sysselsfitta sig dermed. En annan rlrif- 




LAKTDTBKU KSINyTi TUT. 

fjader hartill for Minnesota jir (let forh llande att hiir prodiieeras 
en battre vara af detta slag :in annorsliides. Allaredan ar ryk- 
fpt om Minnesotas hvete i hela linndelsverldrn af biista slag, i»ch 
.1 ' " • .^ ' 1 ••~cfo priserna i veilden. Men samma kunde 
: uit, om andra sadesslag och om kreaturs- 
,1 ,..i. - : ; lanat till tiifling. 



.<-i!.i..(' 



111! 

l>a 

of. 



:M. 



(le 

.ie: 



iTNING OCH BESKAFFENHET 
'fife" allmiinnast. Detta hvete, infordt 
s..: !;; li ffidande och forbiittras genom omflytt- 
t ..aios et och odlas tillborligt. 

::!'>i;; ..tiiion for flere pa hvarandra foljande ar 
.'xi'ii li j'lgu bushels, men det hiinder mjxket 
I j .;• oi-Likare saviil som hela counties fa en myc- 



27 

ket storre afkMsfcniiig. Oftu erli:ill;is fniQ 35 till 40 biishfls per 
acreii ocli nuin kan mod vaiilij^ skcUsol af jordeii ocli iiied ordeiit- 
ligt siidhvete siikert riikiia pa 16 bushels pa acreii livar soui liclst 
iiiom stateu. Dot beror till eii stor del pa fanuareus e'en oiu- 
taiika och flit att niistaii fcirdubbla denua iiiedelskcird. Man bOr 
taga i beriikning att stateii striicker sig 260 mil i (3ster och vester 
samt 580 mil i iiorr ocli soder, ty det haiidersiilian att ett land af 
sadan utstriickning kan undga att fa sin gr5da skadad mer eller 
mindre nagonstiides inom sina gr:inser af en eller annan orsak. 
Pa grmid liiiraf maste man betrakta en medelskurd af 16 bushels 
for hela staten sasoni en rik skord. Fiirlidot arskordades i Min- 
nesota 2,963,325 acres hvete, fordelade pa sjutiotre counties; af- 
kastningen var 50,000,000 bushel af hvilka en stor del var No. 1, 
Hvetepriserna i de lokala marknaderna hero till en stor del pa 
dess pris i Liverpool, men pa grund af det stiindigt viixande be- 
hofvet i varji talrika oeh stora qvarnar, ar priset hetydliiit h<">gre 
h:ir :iu i audra stater som ligsca lika langt fnui verldsmarknaden, 
och vexliugarne i priset iiro hvarken sa lifistiga eller si? betydlig;i. 
''Sistlidet ar andrades hvetepriserna i Minneapolis sjutiotva gan- 
ger; det hogst^i priset var $1.22 (kr. 4.51), det lagta var 83 cents 
(kr. 3.07) for No 1 No. 2 sahl-s 3 c's (11 .".ro) pr bushel \^<rv'\ 




TKoSKXlXfi. 

Under fem ar har priset for No. 1 hvete i Minneapolis varierat 
friln 81 cts (kr. 3.00) till $1.70 (kr. 6.29) medelpriset .saledes om- 
kring $1.10 (kr. 4.07). For No. 2 var priset alltii fruu 3 cts till 



28 

5 cts (11 (5re till 18 5re) liigre. Skillnaden i priset pa andra 
trakter utg5res af f rakten for liveten till Minneapolis eller andra 
qvarnar; den storsta skilnadea utgorande omkringlG cts (59 Ore) 
per bushel. 

MAIS. 
Denna vSxt planteras i alia delar af staten med ungefar samma 
framgang, medelskOrden varande omkring 34 bushels pa acren. 
455. 514 jicres voro sistlidet ar planterade med msis och hela af- 
kastningen var 15,630,900 bushels. FOrra aret voro 379,766 
acres planterade och gatvo 13,291,810 bushels eller en medelskOrd 
af 35 bushel per acre. Den hogsta afkastning, som n%onsin 
erhallits var, 37^ bushels och den lagsta 28i; fr.in 1868 till 1880 
voro der tre ar i hvilka medelskorden per acre var mindre ^n 30 




FORSTA HUSET I SKOtfiSSETTLEMENTET. 

bushels och feni da den var mer an 33 bushels. 1879 voro me- 
delskordarue per acre inom de olika vestra sfcaterna soni ff^ljer: 
Minnesota 35 bushels, Wisconsin 39, Iowa 38, Missouri 37, Kaj»- 
sas 33, Illinois 35, Indiana 33, Ohio 35, Kentucky 32. Medelviir- 
dvjt for mais i Minnesota ar omkring 40 cts (kr. 1.48) pr bushel 
pa faltet, men detta varde 5kas betydligt pa farmar, som sjolfva 
bruka det for foder. Siideus beskaffeuhet Sr utmiirkt. 

HAFRE. 

Minnesota synes vara detta sadesslags naturliga hemvist. Den 
vaxer siikert och frodigt och medelskCrden for flera ar har A^arit 
omkring 38 bushels pr acre, af tung, full sad, of vertraffande hafre 



^0 

som viixt i andra stater, i fudande egenskaper och mer passande 
ftjr hafremjijl. Priset Sr vaiiligtvis i lokala markuaden frjin 24 
till 36 cts (kr. 89— kr. 1.83) och hela skorden finner latt afsatt- 
niag hemma. FOrlidet ar voro 688,415 acres besadda med hafre. 

KORN OCH RIG. 

Inom staten funnos endast 118,836 acres korn och 11,688 
acres nig under furra aret; det forras afkastning var 28 och det 
seuares 19 bushels pr acre. Koriiet kostar fran 45 cts. till 75 cts. 
(kr. 1.66-2.77) pr bushel, och rag fran 50 cts. till 75 cts (kr. 
1.85—2.77) pr bushel. 

BOHVETE, 

Detta sadesslag har fatt niindre uppmUrksamhet iin nagot an- 
nat; end«st 3,177 acres blefvo besadda harmed fOrlidet ar, och 
detta endast p'l sfubint land, som pa grand af beskaffenhet eller 
liige ansHgs for odugligt for annan siid. Medelskorden iir natur- 
ligtvis liten, endast tio a tolf bushels pr acre. Der grOdan har 




HOGSKOLA^r I WINONA. 

ordentligt tillfiillc gifver den god skOrd. Sa I", ex. rapporterar 
Benton ocli Wilkin Counties 40 bush, pr acre: Becker, Chisago, 
Kandiyohi och McLeod ui)peniot 30 bush, och AL)rrison sanit 
Ottertail eniellan 20 och 30 bushels. Med vanlig vard och skut- 
sel torde medelskorden for staten b ifva Ofver 20 bush, pr acreu. 



3d 

potatis. 

Medelskorden for potatis for flere ar hur varit 107 bushel per 
acre af allra bJista qvalitei, varande terra, mjoliga och smaka 
f<)rtr:iffligt. 1879 ars afkastiiing var 3,915,890 bushels fraii 35,- 
599 ncres. Priset iir 16—25 cts (59—92 ore) pr bushel. En stor 
del exporteias. 

ROPVOR OCH PALSTERNACKOR. 
Iiipfa rapporter jiifvas for dessa, oaktadt de planteras i mangd 
inom staten. Afkastningen ar betydlig isynnerhet af den forra, 
och man kan tryggt pasta att ingenstades vJixa bfittre rofvor och 
palsternackor Jin i Minnesota. 

PUMPOR OCH "SQUASHES." 

Dessas viixt iir belt enkclt forvanande. En refva bar ofta frnn 
tie till feniton stora pumpor eller vinter-"squ;isbes"* och det iir 
icke ovanligt att om hasten se det land, fran hvilket maisen blif- 
vit bortt;igen, vara belt ofvertiickt med de^^sa vaxter, af hvilka 
nagra iippna en f()rvanande storlek, De mogna viil, behofva ])lott 
liten vard och nyttjjis bufvudsakligen till foda for kreaturen. 

SOCKERROR. 

"Amber" iir en varietet af det afrikanska sockerroret, och odlas 
hiir belt och ballet i stallet for det asiatiska. Dess odling tillta- 
ger ior liv^rje ar, och bar okats fran 747 acres ar 1873 till 7,317 
acres forlidpt ar. (iv;iliteten af den sirup som erhalles fran ro- 
ret, bar ocksa mycket forbiittrats genom anvandandet af biittre 
■•!laskln^*^ipr och konsttiirdigbet vid dess tillvt rkning. Far sex 
ar sedan var medelskorden i»r acre icke mer iin 40 gallons, niider 
det den nu g ir upp till 100 a 150. Det odhis med ungefar samma 
franiging i alia delar af staten, och synes att trifvas lika bra pa 
skog- s.om sliittland. Det odlas ungefiir som niais och behofver 
ej mera vard. Froet brdles till salu inom staten och kostar 15 a 
25 cts pr lbs. allt efter qvantiteten som kopes. Tva lbs. fro riic- 
ker for en acre land. 

TOBAK. 

Anda tills for fa ar sedan planterades denna viixt blott sasom 
en knriositet, men framgangeu hilrutinnan bar astadkommit att 
dess odling nuniera ej ar obetydlig. Sistlidet ar sk5rdades ofver 
80,000 lbs. Dess pvalitet ar af biista slaget och den fo red ra- 
ges af lokala faktorier framfor tobak importerad fran niirgriin- 



sjiiidc stater. Odlingcn af denna vJixt tilUagcr liastif^t och 
finiior liitt afsiittiiiii<!; inoni ataten. 

LIN OCH HAMPA. 

Lillet odlas uteslntande for dess fro, hvaraf lean fi\s oiii- 
:°itta biisliel per acre, ocli livilket begagiias for liiiolja ocli liiilr;")- 
kakor. FcJididet ur rapporterades 45,236 acres af liii iiied en skJh'd 
af ;>Cl, 888 bushels. Lin sn's niistan ntcslut.ande pa nyodling, ty 
(let Hiidcn-lfittar torfvans forruttnande och lemnar en vacker vinst 
(Vfver odlingskostnaden. Stjelkarnc brukas ej utaii f(')rbriinnas 
efter troskningen. Hanipan b;ir hiir jattHstorlek men livarken 
odlas eller brukas. 

. tkadgAkdsskotsel. 

TriidgardsskotscI biujar blifva niera allniiin bland landtbnikare 




];()(! I KSTEU fiTlAD- OCH HoGSKOLA. 

och Hera personer rundt onikring i stateii egiia sig s;irskildt :1t 
odlingeii af triidgardsalster, emedan de finna det betalasig. Min- 
nesotas jord egnar sig synnerligen fr)r tradgardsskiUsel. Der firo 
iiiga kluiupar, soni besviira vid jordens l)earbetaiide och vexter af 
alia slag viixa siirdeles fort, under det de behalla sina utniarkta 
egenskaper idler (jfvertr.'ilfa de, soni v.-ixa saktaK^ i vannare och 
niera fnktiga kliniat. 

' Tradgardsalster, som odlas hiir, ntgiU-as af niistan alia norra 
teniporerade zonens varieteter sasoni: iirtor, ■b()nor, "tomatoes", 
"ejig-plants", "eynilings", l<)k, "parsniiis**, moriUter, riidisor, 
"salsify", bctor, kal, "endives", "cauliflowers" sallat, spenat o. 



32 

s. v., hvilket allt vaxer frodigt, ocli vi liafva tidiga Srtor, potatis 
o. s. V. pa vara bord ungefar lika tidigt som folket i Ohio, Penn- 
sylyania eller Indiana. Vattenmeloner, "canteloupes" musk- 
meloner och citroner vitxa hiir i stor myckenliet ocli iiro fullt 
jemforliga med de biista som odlas nagonstades inom Forenta 
Staterna. Vattenmelonerna aro siirdeles stora ocli valsmakande. 
Blomsterodling forekommer ock till ganska stor utstrJickning. 
Kalljordblommor aro de vanliga slagen, tornrosor, "pinks'", pio- 
ner, "poppies", liljor, dahlier;. kina,astors, "pansies", "lady slip- 
pers", "sweet Williams", "phlox", liirksparrar", "morgonglorier", 
blomsteriirtor, "bleding hearts", "tulips", "lilacs", snObollar, 
"chrysanthemums" och en mSngd andra, vanliga i Europa och 
norra delen af Forenta Staterna. Det ar alltid eft%rfr§,gan efter 
husplantor och buketter. 

FRUKTER OCH BAR. 

Vilda "crab"-appleu, i^lommon, vindrufvor, svarta och roda 
hallou, och krusbiir vaxa vildt i riklig miingd i alia binder, och i 
Minnesotas skogstrakter, och smultron finnas i riklig mJingd pS, 
dess shitter. Nybyggarne gjorde hruk af alia dessa produkter, 
eftersom de mycket val ersatte de odlade frukter vid hvilka de 
varit vana, och i vissafall fOrbattrade de dem penom omflyttning. 
Tama frukter af samma slag voro dock snart infOrda cch trifdes 
straxt fortrJiffligt. Der ar icke nu nagon stat i hvilken de trif- 
vas battre eller gifva rikare och finare skSrd. "Currants" hafva 
ilfven inforts och odlas nu till stor miingd och med framgang. 
De tidigare exi^erimenten med stundardapplen krontes icke med 
synnerlig framgang, och'det ar iinnu endast med svarighet de 
odlas i nyare couuties, men att de kunua med framgang odlas 
hiir ar till fullo adagalagdfe genom fyljande fakta: 36,082 hushels 
Spplen producerades hiir 1874; 52,555 bushels 1875; 64,538 bush- 
els 1876; 75,736 bushels 1877; 89,922 bushels 1868 och 124,261 
bushels 1879, Qvaliteten af denna frukt iiryppeilig, och iipplen, 
vaxta i Minnesota betalas i marknaden med hogre pris itu Spplen^ 
som inf5rts frau andra slater. Det samma giiller om Minnesota- 
vindrufvor med afseencle pa skord, qvalitet och pris. De olika 
varieteterna iiro Coucord, Delaware, Isabella och Catawba. 

TIMMERODLING. 
I statens tidigare dagar planterade de uybyggare, som redde 
sina hem pa prarien, omkiing sinaboningshus och stallar, lundar 
af hvit bjork, bomullsved, ISnn och andra fort viixande trad, fOr 



33 

att dymedelst forskaffa sig skugga, skydd mot stormar och bran- 
sle. Ar 1878 antog kongressen hvad vi kJinna under namuet af 
timmerodlin.oslageii, som skliiiker en qvarts sektion (160 acres) i 
hvarje sektion af prairieland till den nybyggare, som pa landet 
yille plantera f5r atta ar, tio acres med tran. Sedermera gjorde 
staten en generos beviljning, gifvande premium tillfarmare, som 
planterade triid pa deras eget land, och publicerade en bok, inne- 
hallande upplysningar i Umnet, hvilken frikostigt utdelades. 
Forliden vinter gafs at denna sak en frisk p;ist5tning genom an- 
tagjtiidet af en lag, som tillerkandc «ii bonus af tre dollars arli- 
gen att betalas af staten for sex ar for hvarje acre af triid, som 
planterades (dock tick icke samma person plantera niera an tie 
acres) och tva dollars arligen fch* sex ar for hvarje half mil triid 




DISTRIKT SKOLHUS. 

plaftterad uteffer landsviigar; 2,700 att planteras pa acren, och 
traden staende pa atta fots afstand utefter landsvagarne, och 
skall detsanima vidmakthiillas under de sex aren, och betaluin- 
gen af forsta bonus skall ske under aret foljande pa sadan plan- 
tering. Denna lag bar intet afseende pa dem som erhalla sitt 
land sasom s. k, trii-claim, men pa alia andrasettlaie pa prairien. 
Redan kunna iifven i de nyare counties, furdelarne af tradplan- 
teringen skonjas. 

KREATURSAFVEL. — HO. 

Kreatursafvel har aldrig praktiserats i Minnesota, sSsom i 
vestligare och sydligare stater. Det iir bar en afdelning af jord- 
bruket pa samma siitt som det ar i iildre stater, och atfoljes all* 



34 

tid af framgang, Ben rikliga tillgangen pa ocli den frodi'ga 
vaxteri af inheraskt "blue joint,", "buffalo" ocli andra nSrande 
grasso'rter, gifva god betesmark ocli godt vatten finnes ofverallt. 
Graset gr5nskar tidigt om varen sa att man ofta liar godt bete 
fcirst i april manad, hvilket racker till medio af november och 
i bland seuare, ty det foittar att vara godt iifven efter den fOrsta 
frosten. Samma slags griis blir ock ett utmarkt h.'6 och man kan 
liosta det med ganska ringa besvar. Nstkreatur beliofva ingen 




GILFILAN "BLOCK", ST. PAUL, MIKN. 

annan f5da, om de blott fa tillrSckligt af detta, och de ata det 
gerna hvilken tid pa aret som heist. Man kan utaa svarighet 
ofvervintra kreatur af alia slag, afven under de kallaste arstider, 
ty franvaron af regn, snQslask och dy samt atmospherens torr- 
het mer an ersatta den lagre temperatur, som ibland exisferar. 
Det ar dock nOdvandigt i Minnesota saval som annorstades, att 
hafva kreaturen under tak om natterna och under stormigt va- 



35 

der om vintern ; men det ar ej nodvJindigt att hafva husen var- 
mare eller kostligare an i andia klimat. Djurens liArbekllidnad 
viixer tillriickligt tjockare f5r att kunna skyddadem mot kulden, 
och de blifva ssllan forkylda eller besvarade af sjukdom, De 
vidstrJickta, naturliga angarne gifva tusentals tons ho, som nian 
kau fa blott man vill berga det, s:ilunda gifvande en tillrUcklig 
tillgang pa billigt vinterfoder och om farmaren tror, att tanit hO 
ar nodvJi'ndigt eller biittre, sa gifves intet land, der man kan odla 
en biittre slv5rd af timotej, "herdgrass", klofver och andra tama 
gn'issorter, iin Minnesota. Han skall dock finna att kreaturen 




VY AF MINNETONKA-SJON. 

trifvas fullkomligt lika bra pa vildt hij. Siid. gifves sallan utan 
till arbetshastar, oxar, mjolkkor och godkreatur. 

HASTAR OCA MULaSNOR. 

FOrlidet ar funnos i Minnesota 251,346 hiistar och 8,866 mul- 

asnor. " Ibland inhemska hiistar finnes ett stort antal af sa vackra 

hJistar som kan finnas nagorstsdes, och flere af de mest framsta- 

ende rashJistarne iiro uppfodda inom stateu. I allniiinhet 



36 

5fvertraffa Minnesotaliastar andra i storlek, form, kraft ocli ut- 
hallighet ocli betinga de hogsta priserna i Osterns marknader. 
Redan liar det blifvit en ganska betydande affar att uppf5da lia- 
sfcar fc5r Osterns bebof, ocli da man betraktar den omstandighe- 
ten, att deras antal sbni ga in i denna affar, stSndigt forokas, 
maste man draga den slutsatsen att detar en vinstgifvande affiir. 
Icke allenast infodda liiistar aro helsosamma, utan bSstar impor- 
terade frau andra stater forbattras hastigt i helsa^ kraft och ut- 
seende och deras viirde fOrokas. 

NOTKREATUR. — KOTT. 

Samma anmarkningar som gjorts med afseende pa hastarne, 
hafva sin fulla tilliimpning pa boskapen. Kalfvarne vaxa for- 
tare. och om man Jimnar dem for slagt blifva de fiirdiga hHrfur 
fullkomligt ett av fortare, iin de kreatur som uppfodas i varmare 
kliniat. Kottet ar mera mort och saftigt, samt har en behagli- 
gare smak; det ar ocksa fritt fran sjukdomar, som fSrorsakas af 
forkylande regn och ar derfore pa samma gang helsosammare och 
sraakfullare. Dessa egenskaper Jiro allaredan sa val kiinda bade 
i Ostern och England, att Minnesota-kGtt siiljes der till hogre 
priser an kott fran andra trakter. Hela antalet af nOtkreatur 
var forlidet ar 560,210. 

MEJERL — SMOR OCH OST. 

Detta borjar blifva en betydande industri. Forlidet ar fabri- 
cerades 16,146,410 lbs. sm5r och 691,889 lbs. ost. Har finnas i 
verksauihet 49 ostfabriker och ett autal af storre meje- 
rier. Mycket af det som fabriceras ar "gilt-edged" och 
kommenderar de hogsta priserna vid ntforsel; ost fran vara 
faktorier ar fullt jemforlig med den fran andra trakter. Storsta 
delen at dessa bada produkter exporteras till Osterns stiider och 
till England. Antalet rapporterade mjolkkor iir 230,660. 

FAR. ULL. — FARKOTT. 
Samma orsaker som gora denna stat fordelaktig for hiistar 
och nOtkreatur, gora den ocksa passande for far-afvel. Foda fin- 
nes i riklig miingd, af biista slag och billig. Faren behofva taaas 
vara pa om vintern, ocb skjnl med hoga tak och god luftvexling 
aro nodviindiga for fareiis basta. De aro icke utsatta fOr fotrota 
halssjukdomar och flere audi'a akommor som iiro vanliga formera 
fnktiga klimat; deras nil iir tyngre, viixer tjockare och finare pa 
grund af behofvet af en storre varme i den naturliga bekladna- 



37 

den i denna latitiids kallare vititrar. Har finnas manga far af 

utmfirkt ras inom staten. 1880 rapijorterades 223,791 far, som 
afkastado 925,278 lbs. uU. Kuttet af Minnesota-f;»r, taget vid 
dea ratta iildern och i godt tillstmd, kati icke blifva Ofvertriiffadt 
af nagot annat la';d i verlden. 

SVIN. — FLASK. 
Denna stat borjar blifva ryktbar for sina sviu, pa grund af 
flera orsaker, isynnerhet emedan Minnesota-flask iiv belt och 




ballot fritt fran trikiner ocli djuren iiro ej utsatta ffir kolera ellor 
nigra lefver- och njur-sjukdomar. Flasket iir fast, friskt och 
smakfullt. Svinen trifvas vitl, Sro latt f5dda och fordra alldeles 
ingen extra vard. Pa senare tideii har mj'cket gjorts for rasens 
forbiittrande och pa de fiesta farmarne taga svinhjordarne hes'6- 



38 

karens uppmarksamliet i ansprak. Minnesota-farmare synas 
hafva kommit till den slutsatsen att det dr lika billigt att f5da 
de basta som de siimsta djuren, under det viiisteu ar mycket 
storre, livarfore ocksa fOradlade raser aro allmanna favoriter. 
FOrlidet ar rapporterades 316,913 svia i staten, och flaskpackning 
tilltager for livarje ar. 

GARDESaARDAR. 

Lagen fordrar att kreaturen skola om sommaren vaktas i sliitt- 
byggderna. Detta tillintetgor beliofvet af att gSrda omkring 
sadesfalten och begriinsar behofvet af giirdesgardar till inneslu- 
tande af uagra fa acres omkring lius och stallar. Detta :(r en sa 
stor besparing, att kostnaden for vaktandet af kreaturen blir 
obetydlig i jemforelse dermed, och farmens utseende forbattras 
pa samma gang. Dessutom tager det endast nagra ar att fa lef- 
vande gardesgardar, hvarhelst triid planteras utraed vagarne. 
Man kan latt fa dessa att utestanga kreatur genom att sStta pa- 
lar laugsat och spika dem vid de vaxande triiden. Brader for 
nOdviindiga stangsel kunna erhallas latt och billigt ofverallt, 
staltrad begagoas afven ganska raycket for gardesgardar, varan- 
de billigare, varaktigare och biittre an brader. Dessa medel for- 
minska i betydlig grad kraften af det argument, som begagnas 
emot slatterna, att det skulle vara nOdvSndigt att garda omkring 
viixande grQda. 

BI OCH HONUNG. 

Bi och honung Sro naturliga produktioner i Minnesota. Vilda 
bin funnos i stor mangd, uSr staten fOrst bebyggdes, och de trif- 
vas viil afven nar de blifva tamjda. Ganska manga svarmar Ita- 
lienska bi hafva ock inforts och kunna liitt hallas ofver vintern. 
1880 rapporterades 16,261 bikupor i staten och dessa producerade 
408,018 lbs. honubg. Hari ar icke inberSknadt en miingd kupor, 
som finnas i stader och kopingar. 

FISKODLING. 

Detta kan knappast betraktas sasom en af statens industrier, 
men legislaturen bar for flere ar anslagit penningar fbr att forse 
sj5arne med fisk och flere hundra tusen "salmon," "trout," 
"bass" och ' Vhite fish" har tid efter annan blifvit utsatta i olika 
vatten och fSrsoken visa sig synnerligen lyckosamma. Sjoarne 
och strommarne aro ocksa uppfyllda af inhemska fiskarter af ut- 
valda slag. 



^ ?^ ET -0 :^ tr en - ^1 s 

^iWocD 2.'-'SL3p 
ao p 50 o Izi-J-r,- f O 

3 I g. = § e° - " ^ 



?5 - 



D 



C 3 ? J=! £ « ? 

2. ^ — . £, o- "^ ?= 

^ ^ -- »— . ji" ^ fD ^ ^ 

- g"o. ^ » ?r o 3 o "g 

§ T4 :: ^ < § '- ? v; S 
D S M -o ?r no-.. 






~ ;^ -• a. . 



c. CC _. CI, ^ ^ „ 



o -^ 5 £ 



CR 



o 75 , 



ft ^ p 



80 2 _ -_ x o ^ -" I" 

o-^S^OX^^XftB 
Bp2=>^Bft^"^ 

^B r" ^ ^ft -< ^ 27 

O Z- - -! -• O 

?;* — "^ « " Br:" 




c- o = 05" Eb -« 



i " o-i? ft ^f'H'^S 

•* IT 2 CIO « ~ to S.' i' w' 

3 = ft o-o ^3 5 2. 

Hi i^ 5-^1 g?- 
r £. « - = s ^ " « 

< =: "" S -GO 59 JK 2 2. 
CO ff o -K- ft ° 2 3 

» -< =2 = -kT- I^ 3 tn 
p p ^Sw^ig 2 g 




40 

LONNSOCKER OCH SIRAP. 

Socker och sirap tillverkades af lotmsaft i trettionio counties 
fOrlidet ar, till ett aiital af 12,449 gallon sirap och 47,712 lbs. 
socker. Det fianes tillriickligt trad i andra counties for fratn- 
bringandet af dessa produkter. Loansocker och sirap fabrice- 
ras hvarje ar i betydlig i qvantiteter. 



1 



HVARJEHANDA. 

SOCIALA LIFVET. 

Lasaren bcir komma iliag att i staten Minnesota bo f5r narya- 
rande ofver 800,000 civiliserade menniskor, representeraude alia 
nationaliteter, reliariOsa denominationer, klasser ocli yrkea, livil- 
ka hafva kommithit for att bygga varaktiga hem for sig sjelfva 
och familj och derfore itro djnpt intresserade i deras adopterade 
lands rykte och valgSng. De liafva naturligtvis stiftat lagar f'or 
att forsakra samhiillet om fred och siikerhet och for att befordra 
allmfin lycka ocli vaktand. Sadana lagar tilliimpas . ock med 
kraft i alia delar af staten. Hvarje organiseradt county liar sina 
lokala embetsniiin och ting, och de, som bryta mot god ordning 
undkomma siillan arrest och straff, afven i nya settlement. 

Det kan med ratta pastas om Minuesotas folic att de aro fred- 
liga och laglydiga och att de.]§. moraliska toneu lir fullkomligt 
jemforlig med den i andra samhiillen. I alia stfider och kOpin- 
gar och i manga byar finuas kyrkor af en eller flera af de olika 
kristliga denominationerna eller pnblika rum f5r foredrag och 
andra intellektuella underhallningar aro langt ifran ovanliga. 
Manga settlement iiro f(3rsedda med lanbibliothek och ett stort 
antal tidningar, magasiner, pamfletter och bocker cirkulera ge- 
nom posten, hvilken dagligen fores till de fiesta af de 1,004 post- 
kontoren och till nastan alia de 5friga, tva a tre ganger i veckan. 
Vintertiden fOrekomma sociela samlingar om qviillarne, och om 
sommaren utflygter, ''pic-nics" o. s. v. Det gifves fa land s®m 
gifva tillfiille till battre och oftare forekommande sociella nojen 
an detta och alia samhiillsklasser deltaga i dessa fester. 

BILDNING. 
I intet annat land finnes rikligare anordningar for barnens 
bildning. Foreata Staternas rika anslag af omkring 3,000,000 
acres land for allmiinna skolornas underhall tillsammans med 



4 



41 



statens visa och liberala anslag fOr samraa aadamal gi3ra dess 
institutioner oberoende af vexlaude omstandis:heter och stslla 



I ' "'^B 




-•jy-- y !,-..,: 1,1 ilT 









dein i behof af blott sini skuii -i. Uj ..iiilGrstudjas rikligon och 
fortfaraude geiiom ofvaiiaSoidi gafvor. FOrlidet ar voro alkre- 



42 

dan allmanna skolor upprattade i sjuttiotre counties, hela anta- 
let varande 4,244. Antalet af statens egna skolhus var 3,693, 
vitrda med tillhorande jord $3,084,027 och hade 180,248 liirjungar, 
eller 8,303 mera iin aret fOrut. Utom allmanna distrikt-skolor, 
funaos 85 hogre skolor ocli i 48 af dessa under visades i iininen 
tillhorande hOgskolor (elementarlaroverk). Statsuniversitetet 
och landtbruksskolan aro ocksa allmanna iurattningar. Dessa 
hafva ett siirskildt anslag af 178,086 acres. Det fianes ocksa tre 
skollarare-seminarier for larares uppfostran, underliallna af .sta- 
tea samt omkring 300 fSrsamlings- och privata skolor, hvilka 
alia besokas flitigt. Dessa tillfallen for uppfostran Sfvertraffas 
icke af aldre stater hvarken i antal eller karaktiir. 

ANDRA mSTITUTIONER. 

Inoin staten finnas tva allmanna darlius, styrda belt och ballet 
efter humana prineiper; ett institut for dofstumma och blinda. 
Inom denna institution meddelas' under visning for sadana darar, 
som kimna emottaga undervisning. En reformskola finnes af- 
ven for unga brottslingar af bada konen, och ett statsfangelse 
ordnadt enligt det moderna straff- ocb reform-systemet. 

UNDANTAGS (EXEMPTION) LAGAR. 

Om nagon af Minnesotas innebyggare ar olycklig nog att blif- 
va urstandsatt att betala sina skulder, tillates icke bans kredito- 
rer att taga alit ban bar ocb salunda bringa bade honom ocb 
hansfamilj till tiggarestafven, ty en stor del af bans egendom Sr 
under lagen, fri fran utmatning. Detta Sr fast egendom ej 5f- 
verstigande attio acres af land eller en stadslott med byggnader 
och andra tillbehor; afven bocker, musikaliska instrument, kla- 
despersedlar, sSngar, kakelugnar ocb mobler till ett vSrde af 
$500; dessutom flere kor, far, svin och ett par bastar med ett ars 
foda for deni; en vagn, sliida ocb akerbruksredskap; en bandtver- 
kares verktyg; $400 varde i bandel, elt ixrs underball f5r famil- 
jen o. s. V. Med ett ord lagen ar sa liberal att en skulds beta- 
lande beror pa den personliga viljan, hvad betrJiffar flertalet af 
medborgarne. Detta undantag gJiller afven for enkor ocb omyn- 
diga barn da skuldnaren dor. 

KLIMATETS SUNDHET. 

Det forhallandet att Minnesota ar en sardeles helsosam stat, 

ar sa tydligt adagalagdt genom erfarenbeten, att det ar utom all 

fraga. Luften ar torr men icke otillborligt fgrtunnad ocb bar en 

styrkande inverkan som verkar pa bela systemet. Temperatu- 



43 



rens vexlingar och luftens stSndiga rorelse synes f()roka klima- 
tets belsosamhet, i det att de derigenora bidraga att skingra och 
fOrstOra de ohelfeosamnia dunsfer, hvilka tid efter annan bilda 
♦sig och skadligt inverka pa niennislcaiis system. Medeltalet af 
dodsfall for flere ar har vaiit 1 pa hvarje 124 af innevnnHreanta- 
let och detta oaktadt Minnesota har blifvit en tillflyktsort for 
lungsigtiga och andra sjuklingar fr'^n hela Forenta Staterna. 
AlltfOr mauga af dessa soka dock icke denna tillflyktsort forrSn 
sjukdomarne hafva utvecklat sig till den grad, att kroppen forlo- 
rat sin kraft att ater fornya och sain n da bidrager der;is ankomst 




ETT BOXIXGSHUS pl LANDET. 

endast att 5ka dOdsprocenteo under det de sjelfva vinna foga. 
Men oaktadt detta st^r Minnesota foljande jemfOrelse nied andra 
stater: 



Minnesota 1 i 124 

Wisconsin 1 i 108 

I6wa 1 i 93 

Pennsylvania 1 i 96 

Michigan 1 i 88 

Illinois 1 i 73 

Missouri 1 i 51 



Hela FOrenta Staterna. .1 i 74 

Norge 1 i 56 

Sverige 1 i 50 

Danniarlv 1 i 46 

Storbrittanien o. Irhuul.l i 46 

Frankrike 1 i 41 

Tvskland 1 i 17 



Tillfallena fOr lif i Minnesota :iro i furhallande till andra sta- 
ter och liinder i sanima i)roportion sorn ofvanstaeude dodspro- 
cent visar. Detta borde borttaga alia tvifvei, hvad betrafifar 
statens belsosamhet. 



44 

HYILKA SOM BORA UTVANDRA. 

Endast de, som form^ att bidraga till utvecklingen af en ny 
stat ocli satta den i stand att bidraga till deras egen o^h andras , 
underhall, borde utflyfcta till densarami. Dessa aro de enda per- 
soner, som hafva skiil att lioppas pa att draga fo rdel af utvand- 
ringen. . Llittingar ocli hjelplosa liafva det onekligen biittre i 
tatare befolkade och rikare trakter ocli skada sig sjelfva oeli det 
land till hvilket de inflytta. Men livilka aro de som fOrnia att 
bidraga till ett nytt lands utveckling? Det Hr antingen sadana 
som f5ra penningar mad sig och nyttja desamma for oppnandet 
af landets tillglugar, eller sadana, som vilja nyttja sina bander 
for att uppna samma mal, De fordelar som nya laud erbjnda 
aro fsljande: att allt landet icke redan ar upptaget, och hvarje 
nybcirjare kan alltid finna plats for arbete, med vissheten att 
skorda rika frukter for sina i ratt rigtuing gjorda anstrangningar. 

HVILKA BEHOFVAS. 

Landtbrukare behofv^as mest, i detta som i alia andra nya land, 
och dessa torde derfore ocksa bitst lyckas frSn bcirjan. Hvarje 
bushel Slid, hvarje kreatur, hvarje pund smor, ost, uU, o. s. v. 
som frambringas finna en god marknad till goda priser och der- 
fore behofves mycket arbete for dessa produktioner och detta ar- 
bete betalas val. Det billiga land som har finnss, gor det nioj- 
ligt for hvarje emigrant som kommer med nigra hundra dollars 
att fa ett eget land^och att pa en gang borja en egen vinstgif- 
vande affSr. Om ban, pa grund af fattigdom Sir hindrad att 
skaffa sig eget land, kan han arrendera uppodlade farmar och 
sk5ta dem f5r en viss del af afkastniugen eller ocksa hyra sig 
sjelf till nagon af de mS,nga farmare som behsfva hjelp ocb kan 
salunda genom arbetsamhet och sparsamhet snart sanila nog fOr 
att kOpa land och begynna pa egen hand. Hogst ia personer, 
af dem som sysselsatt sig med akerbruk, hafva misslyckats, oc^* 
dessa maste tillskrifva ovishet eller extravagans felet. Manga af 
vara nuvarande rikaste medborgare bbrjade for n^igra ar sedan, 
med ganska litet kapital, och ingen klqss kan i medeltal ofverga 
farmarens i rikedom. Pa grund haraf kan man pasta att jord- 
bruk ar Minnesotas siikraste nSringsgren. 

Nast farmare aro vi mest i behof af mekaniska arbetare, och 
goda snickare, smeder, murare, malare, vagnmakare, bleck- 
slagare, tegelslagare, stenhuggare, maskinister o. s. v. kunna 
alltid rakna pa arbete till goda priser. Nastan hvarenda afdel- 



45 

ning af meksnisk inclnstri bearbetas nif r eller miiidre iDoiii sta- 
teii oc'li alia liaf'va sa mycket de kiinna gcira i deras olika afdel- 
ningar; det kan derfOre antagas for gifvet att dngliga och palit- 
liga mjin i hvilken klass som heist af dessa iudustrier kunna liitt 
fiuiia sysselsiittniug mod goda loner, och sjidaTia kunna derfore 
knappast gora nilgot misstag genom att komma hit. 

Vanliga och oliirde arbetare finna ock sysselsiittniug har, van- 
ligtvis utan hinder, med loner fran $1.25 till $1:75 om dagen pa 
olika ilrstider; de hafva Sfven ofta tillfalle att fortjena mera, om 
de ega formanen att ga in i olika syssels.'ittningar. Dessa ga 
vanligtvis till jordbVnk efter att hafva arbetat nagra ar och g5ra 




TRoSKNlNG MED AXGA. 

sig snart oberoende genom aft taga ett "homestead."' Hsir :ir 
foga efterfragau efter bokhallare o. s. v. och detiir svart for dem 
att tiuna sysselsiittning. 

HURU MYCKET KOSTAR ETT HEM? 

Svaret pa denna fruga beror myckotpfi, hvem fragaren ar, hvad 
faniilj ban liar, med luuu litet de knnde vara belatna och manga 
andra cmsta'ndighefer hvilka icke kunna fc^rutses. Det iir der- 
fore biist att s.'iga, hvad som k a u gtJras under vanliga om- 
stiindigheter, da en uian slar sig ned pa regeringsland 

De papper ban nniste taga ut kosta $14.00 och bans expenser 

for att besijka landkon':oret omkr. $6— summa $20. Materialier 

for ett bus, 16x18 fot, bygdt af briider och tJickt med takspan, 

, orappadt och hafvande tva dOrrar och fOnster och blott ett rum, 



46 

kosta omkring $45. Arbetet kan Ban g8ra sjelf. For vintern 
kail det gOras varmt nog genom att bygga en jordvagg pa ytter- 
sidan. Husgeradssaker, bestaeude af en kokstove, diskar, ^ dus. 
stolar, ett bord och tva sangar kosta ungefar $40. 00. For att 
arbeta t'armen behofvas ett par oxar |125, en plog $23, en vagn 




a 

Ah 

o 

M 

H 

< 



$75 — tillsammans $223. Om ban bbrjar om varen, kan ban 
planters majs, potatis ocb triidgardssaker forsta aret men maste 
k5pa rojol, — for en familj af fyra personer.torde detta komma 
till $30, grocerier $15, en ko $25, ved $30 — tillsammans $100. 



4T 
Liigg hartill $40 for tva a tre svin, hackor, spadar, rifvor och lie 
samt andra smasaker och vi hafra fyljande; 

Expenser for land $ 20 00 

" hus 45 00 

" " Husgeradssaker 40.00 

" '* verktyg och oxar 223.00 

" " lifsmedelfor 16 manHder 100.00 

'' " tillfalliga utgifter 40.00 

Summa S:m $468.00 

Soni en person ej kan finna full sysselsattning pa sin egen 
jord forsta aret, kan han tryegt riikna pa, att finna arbete hos 
sina gramiar och fortjena fnXn $100 till $150. Andra varen be- 
hofver han kontant for siidhvete och en harf onikr. $75 och for 
hjelp for att skurda sin siid, omkring $75. Detta lagdt till of- 
vanstaeude gcir $612— minskadt nied hvad han kan fortjena for- 
sta aret eller omkring $100. Svaret pa ofvanstaende fraga oni 
minsta ko«tnaden for att shI sig ned pa regeringsland blir $512. 
Oin han koper land maste denua summa Okas med summan af 
den fOrsta betalningstermiueu, 

Andra aret kan han med trygghet rSkna pa 800 liushels hvete 
fran sina 50 acres. Frandragda 200 bushels for utsSde och foda 
och salj aterstoden till 80 cts per bushel och detta bringar da 
$480. Detta :ir kan bans kontanta utgifter begransas till kost- 
naden for grocerier, klader o. s. v., eller $200 och han bar da 
$280 for att dermed forbiittra sitt hus och fOrOka sitt redskaps- 
fGrrad m. m. Om ban odlar ytterligare 50 acres detta aret och 
far en groda af 1,600 bushels tredje aret, hvilket han kan gttra, 
kan han snart komuia i goda omstandigheter och fa ett godt hem. 
En ensam man eller t. o. m. en man och hustru, kunna reda sig 
med niycket mindre kontant och sa kunna ,de som hafva husge- 
radssaker, kreatur m. m. Hfir bo manga ftimiljer inom staten, 
som nu iiro rika, hvilka kommo hit med mindre iin tre hundra 
dollars. Dessa bero naturligtvis till en stor del pa deras fortjen- 
ster fran deras grannar. 

LANDTHUS. DERAS KOSTNAD. 

Harmed inneslutas nagra forslag till billiga hus, jemte deras 
kostnad, uppgjorda af praktiska byggmastare: 



<f8 



PLAK I. 

Storlek 18x26 fot., 10 fot.s "stutlding" (U vS 

ning). A. Boningsrum 12x18 lot. B. K'6k 

10x14 fot. C. Sangkaniniare 

8x14 fot. Ofre vaiiingen in- 

redd for sofkammare 12x26 

fot raed fonster vid bada an- 

dar. Iviillare under koket 

och sofkammaren 11x15 fot 

och 6 fot djup. Skorsten, 

8x12 turn frail grunden. Kost- 
nadeii fur ett sMsiit hns blir ungefiir som foljer: 

Virke af alia slag $125.00 

Sex fonster och fyra dorrar 20.00 

Las, gangjern, spik, pnppei' m. ni 22.50 

Sm'ckare-arbete 75.00 

Sten, tegel och niuruiearbete 102.00 

Rappning, tva omlag .... 60.00 

Malning " " 35.00 




T 


11 


I 


DD 

DD 


Ss. 



Surariia S:in $489.50 

Dessa kostnader kunna reduceras derigenoni att egaren gor en 
del af avbetet. Odi ban gor allt arbetet och uteleninar kiillaren, 
koniiner hela totalkostnaden endast till 



PLAN II. 






Deniia visar ett tvavaningshus 20x28 fot ined 16 fots "studd- 
ing;*' kallaren 6^ fot djup och 18 turns mur under hela huset samt 
skorsten fraii kiillarens botten. A boningsrum 12x12; B, k5k 
12x16; C, sangkammare 8x12; D, skafferi 4x8; fOrstuga och 
trappa, hvardera 4 fot breda. E och F sangkammare i Ofra va- 



49 

nfngen och Q en garderob. Dess kostnad blir $825, eller med 
undantag af kJillaren $625. 

Det maste ihiigkoramas att alia raaterialier begagnade i dessa 
bus Sro vexta ocb tillverkade inoni sfnten ocb aro derfore billi- 
gare bar Jin i trakter langre aflagsua fran skogarne, sagvei^ken 
ocb faktorierna; och att ofvanstaende fOrslag betacka fullkom- 
ligt alia expenser; sa att der bebofver icke blifva nagon missriik- 
ning for dem, som bero af underrattelser, erballna genom deuna 
pamflett. 

HURU MAN KOMMER HIT. 

Den som tanker resa bit, ocb bar bestamdt sig for, pa bvilken 
plats ban vill sbi sig ner, bor kopa biljett direkt till niirmaste 
jernvJigsstation, oberoende af bvarifran ban kommer. T. ex. om 
han kommer fnin Glasgow, Skottland, ocb vill bosiitta sig i 
Cbippewa county, sa bor ban kOpa sin biljett till Montevideo. 
Likasii om ban kommer ifran eller gar till n%on annan del af 
staten, kan ban pa kartan se bvilken som iir narmnste jernvags- 
station, ocb salunda kopa biljett till denna. Har h^n icke be- 
stjimt sig for nagon viss plats, men foredrager sodra delen af 
staten, bor han kOpa biljett till La Crescent eller Winona; fOr 
mellersta delen af staten till Hastings eller St. Paul; ocb for 
norra eller nordvestra delen antingen till St. Paul eller sjc)viigen 
till Dulutb. Pa detta satt kommer ban till staten qvickare ocb 
billigare jin om ban koper biljett endast till New York, Quebec, 
Cbicago eller nagon annan mellanliggande plats. 

HVAD MAN BOR MEDFORA. 

Det iir icke skal att betala frakt fOr tunga varor, om man kom- 
mer Isingt ifran, ty dessa saker kunna kcipas lika billigt bar som 
i nagon annan plats af detta land. Om derfOr frakten pii hus- 
geradssaker ocb verktyg cifverstiger skilnaden emellan, bvad 
man kan sslja dessa saker fOr och i priset pa nya af samma slag, 
kan man vara forvissad att det ar biittre att siilja ^e ganila, ocb 
kOpa nya biir. SJing och gangklader m, m. bora bringas med, 
eftersom frakten ar biilig. Kreatur kunna med fOrdel bringas 
fran kortare afstand, sag omkr. 3 dagsresor eller mindre, om det 
ViV race-kreatur, annars knappast. Foljande lista visar temligen 
tydligt bvad som har maste betalas for en settlares ncidvandig- 
hetsvaror: 



50 



PRISLISTA. 



Nedanstaende Sro medelpriserna for medelgoda varor af de 
olika slagen. Samre varor kunna kopas billigare, och battre 
kosta iblaiid mera an bar iiiimts. 



JORDBRUKS-REDSKAP. 



Ensitsig plog 


$ 55.00 till $ 65.00 


Handpl.nied jern- 






tistel... 


20.00 " 


26.00 


" tratistel. 


16.00 " 


24.00 


Harfva med40tan- 






der 


9.00 " 


12 00 


60 till 72.. 


15.00 " 


18.00 


SSningsmaskiner. 


60 00 " 


75 00 


Skordemaskiner.. 


200.00 " 


225.00 


Sjelfbindare. 


275.00 " 


315.00 



SlUttennaskin $ 75 00 till $''5.00 

Vagn 65.60 " 80.00 

Kalkar 25.00 " 40.00 

Hastriifsa 38.00 " 35.00 

Liar 75 " 1.25 

HacUor 40 " 75 

Yxor 1.25 " 1.75 

Veds§g 75 " 100 



HUSHALLSMOBLERING. 



Stolar >^ dus $ 3.00 till $ 4.00 

Flataded:o i^dus.. 8.00 " 12.00 

Klaff-bord 8.00 " 12.00 

"leaf".. 3 50 " 4.50 

ByrS 8.00 " 16.00 

Sang 3.00 " 9.00 

Salong-moblering... 40.00 " 50.00 

Kammarmoblering . 30.00 " 60 00 



Siilong-orglar f 60,00 

Pianon 250.00 

Koksspislar 18.00 

Ved-kaminer 7 50 

Kol-kaminer 15.00 

Symaskiner 25.00 

Vaskbaljor 1.00 

Tra-ambar .25 



$100.00 

450.00 

30.00 

15.00 

30.00 

40.00 

1.60 

35 



KRYDDVAROR. 



Socket pr pund $ 08 till $ 12 

Rio-kaffe pr pund. .. . 15 

Java-kaffe 30 

Bordsalt pr sack 05 



Groft salt pr tunna,. . . 1.50 

Mjol pr 100 pund 2.75 

Friskt oxkott pr pund 06 

*' fSrkott 06 

Fnskt flask 04 



25 
40 
10 
9.00 
4.00 
12 
10 
10 



Salt flask pr pund 
Skinka •' " 
Flaskskuldror " 
Kabeljofisk " 
Makrill " 
Ris " " 

Torkade iipplen . . 
Grona d:o pr tunna. 
Torkade bar pr pund 



1, 08 till $ 

10 " 

08 " 

07 " 

08 " 
08 " 
08 " 

2 50 
10 



10 
16 
12 
09 
12 
12 
15 
5.00 
25 



KLADER STOFLAR OCH SKOR. 



Mans bomullsklader.$ 4.00 till $ 6.00 
" diverse klader. 7.00 " 15 00 
'« ylleklader .... 15.00 »' 25.00 

" klade 20 00 " 45.00 

" Stoflar, grofva. 2.25 " 4.50 



Mans stoflar, fina . . 

" skor, grofva . . 

" " tlna 

Frunt. skor, grofva 

" " fina... 



.$5.00 till $8 00 
. 1.25 " 2.00 
. 2.50 '• 4.00 
. 1.25 " 200 
. 2.50 " 4.00 



51 



LARFTSKRAMVAROR. 



Lakan pr yard . . .$ .07 till $ .10 



Skjortviif " . . 


10 


Sidentyg " .. 


uy^ 


Siingofverdrag . . 


10 


Ylletyg «/ . . 


• 12>^ 


Cat tun " . . 


05 



Sits 
Kasirnir 



25 
35 



12>^ 
18 

20 
25 
09 
60 
75 



Kasirnir, yllepryard.$ .75 
Flannel, hvit "... 35 
rod " ... 35 
Irliindskt linne " ... 40 
Bordslinne " ... 40 

Ylletyg " ... 15 

Kasimir, miins " ... 65 
Bredttyg " ... 2.25 



till $ 



00 
75 
60 
80 
75 
25 
1.25 
4.50 



KREATURSUPPSATTNING. 



Hastar $ 85.00 till 1150.00 

Mulor 100.00 " 175.00 

Ett par oxar 75.00 " 150.00* 



Kor. 
FSr., 
Svin. 



20.00 till $50.00 
3.5o " 6.5o 
6.0o " lo.oo 



Priserna af andra artiklar icke namnda hiir, liafva ungefiir 
sarnma geiiieuskap med dem, som de hafva pa andra platser. ^ 

UNDERRATTELSER FOR EMIGRANTER. 

Emigranten b5r komma ihas?, att det angbats- eller jernvSgs- 
bolag, af hvilket ban kOper sin biljett I'Drbinder sig att f5ra ho- 
nom till bans bestammelseort^ocb taga vard om hono'ii pa vSgen 
ocb det ar bans skyldigbet att atlyda dessa kompaniers embets- 
m!in. Om ban detta gor, kan ban tvinga konipanierna att er- 
satta bonom f'dr den skada, forlust eller drojsmal som kan fOror- 
sakas bonom genom deras f'irsummelse, men icke annars. Da 
ban passerar fran angbat till jernvag eller fran ett tag till ett an- 
nat, bbr ban noga gifva akt pa hvad jernviigs- eller angbats-tjen- 
stemSnnen sSga bonom. De-^sa tjenstemJin kunua latt igenkJin- 
nas pa, deras dragt eller tecken. Om ban skulle genom n;\gon 
tillliilligbet komma oratt, bi3r ban radfraga sig med nagon polis, 
bvilken kan igenkSnnas i bela Amerika pa deras dragt af blatt 
ocb en metallstjerna, som biires pa brOstet till venster. Fraga ej 
efter dem, som tjenstvilligterbjuda underrattelser ocb viljatjenst. 
g5ra som vSgvisare. 

Da ban skall stanna ofver pa uagon plats, b5r ban gora sig 
noga underriittad om, nar ocb fran hvad plats det tag afgiu-, med 
bvilkfct ban Smnar fortsStta resan. Dek iir konduktOrens och 
bromsarens skyldighet att meddela sadan underr.'ittelse ocb in- 
gen behofver draga i betankande att fraga derefter. Sedan kan 
emigranten stanna pa stationen eller besOka botell eller restau- 
rant. Om ban g5r detta senare, h'6r ban fraga efter priset innan 
ban tager antingen mat eller bJidd, for att undvika missforstand. 
Det vanliga priset ar 25 cts for sangplats ocb 25 tiU 35 cts fOr en 



62 







'xdr 







WHITE BEAR SJON, EAMSEY COUNTY, 



53 

maltid mat. Fran kl. 9 om qvallen till 6 om morgonen far man 
ofta betala 35 till ocli med 50 cts, hvilket icke anses f5r mycket. 
Emisjranten h'6r icke lyssua till livad vSrdshusvarden sSger ho- 
nom, med afseende pa tiden for tasens ai'gimg, ty dessa vilja 
ibiand fordrOja deras afresa, for att fortjena mera penningar pa 
dem. 




Det hiiuder ibiand ock>,.i ..l. , .:i ..-!.. . uir papeka att emi- 
granter, som besbka dem, skola stanna qvar afven sedan de>sa se- 
nare hafva nekat att sk "ora. I sadana fall Sr det bSst att 
kalla polis och bedja honoin bffna dem Iran sadana besviirligbe- 
ter eller om ingen sadan Jir till hands, rupa fOr att p^kalla all- 



54: 

mSn uppmarksamhet. Emigranten kan alltid vara fOrvissad att 
folket i allmSahet aro vanligt stSmda mot honom och skola icke 
tillata att hail besvaras eller fornarmas af iiagra principl5sa 
skalmar, men han maste underratta dem om lian skall fa den 
hjelp ban behbfver. 

Om nagon, som kommer till denua stat, har blifvit fQroi attad 
pa resan fran Europa, g'6ra de oss en tjenst om de vilja till sekre- 
teraren inlemna en full berSttelse om sadan misshandliiig och 
hvilka de voro, som utforde den, ty vi vilja bekantgora och om 
mOjIigt leda till bestraffning alia sadana personer, autingen de 
aro jernvags- eller angbatstjensteman savSlsom hotell- eller vards- 
husvardar. 



OUPPTAGNA LAND. 



Minnesotas yta berSknas till 50,747,840 acres, af livilket om- 
kring en sjettedel i allmanhet halles for icke odlingsbart. Detta 
iniiesluter de stora skogarne i norra delen af staten. Af de ater- 
staende 42,289,900 acres, aro endast omkring 5,000,000 nu odlade 
och fullt 28,000,000 acres eller mer an halften af hela den od- 
lingsbara ytan iir Snnu oupptaget vildt land. Detta eges af 
F5renta Staterna, staten, jernvagskompanier och privata perso- 
ner. 1 alia dessa fall ar fsljden af egoratt direkt sa, att i sjelfva 
verket ingen (egbtvist) finnes, utan den som kOper Iran nagon at 
dessa parter kan alltid vara forvissad att fa fullstandig laglig 
eganderatt, f5r sig och sina arfvingar, eller soni han kan salja 
och ofverflytta utan tvist eller fraga. Forenta Staterna liar 
eganderatt till omkring 7,500,000 acres odliugsbart land. Af 
dessa tillfaller en del staten sasom skol- eller lagland och en an- 
nan stor del tillfaller jernvagskonipanierna, sa att man kunde 
saga att aterstodeu af FOrenta Staternas odlingsbara land upp- 
gar endast till omkr. 6,000,000 acres; 22,000,000 tillhora jernva- 
gar och privata personer. Mycket af det land, som nu anses fcir 
icke odlingsbart, kommer tvifvelsutan att i framtiden blifva icke 
allenast odlingsbart, men fullt jemforligt i godhet med hvilket 
sotn heist i staten. 

FORENTA STATERNAS LAND. 
Dessa ligga f5r det mesta norr om en linie dragen fran Breck- 
enridge, vid Red River i vestra delen af staten, genom St. Cloud 



— 55 

vid (Jfra Mississippi' till Taylors Falls vid St. Croix floden. Scider 
om denna linie fiunes eiidast 80,000 acres, strOdda liufvudsakli- 
gen i vestra counties. FOr att ta reda pa verkliga laget af F5r- 
enta Staternas land maste man hSnvSnda sig till regeringens lo- 
kala landkoutor. Dessa med sina distrikter Sro som fsljer: 

l:sta distriktet: Hela sQdra delen af staten nedanom town 106. 
Nagon ?kog i cistra delen men mast slattland. Kontor i Washing- 
ton, Nobles county. Mons Grinager, Register och J. P. Moul- 
ton, Receiver. 

2:dra distriktet: Tvart Ofver staten fran town 106 t. o. m. 130. 
Mycken skog i Blue Earth, Waseca och Rice counties; atersto- 
den mest slattland. Kontor i Tracey, Lynn county, John Lind, 
Register; C. C. Gooduow, Receiver. 

3:dje distriktet: Tviirtofver staten fran town 111 till och med 
town 115. Skog langs Minnesota-floden och i Le Sueur, Scott 
och Rice counties. Kontor i Redwood Falls, Redwood county. 
Smith, Register; Wm. B. Harriott, Receiver. 

I dessa tre distrikter fiunes ej mer an 30,000 acres regerings- 
land qvar, och detta bestir af mindre dollar ISngs flodens krOknin- 
gar och i trakterna af sj5arna, eller som harblifvit upptaget som 
homestead och trfidplanteringsland samt ofvergifvet. 

4:de distriktet. Town 116 till och med 120 vester om Missis- 
sippi samt 121 1. o. m. 124 vester om range 35. Naturliga skogs- 
lundar nUstan Ofver allt samt en del af storskogen i de ostra 
countien. Ganska mycket regeringsland i detta distrikt. Kon- 
tor i Benson. D. S. Hall, Register; H. W. Stone, Receiver. 

5:te distriktet. Hela township 125 t. o. m. 136, vester om 
range 35. Omkring 100,000 acres regeringsland i detta distrikt. 
Ganska manga skogslundar i f af 5stra delen — vestra delen 
deremot slatthind. Kontor i Fergus Falls. Soren Listoe, Re- 
gister; John H. Allen, Receiver. 

6:te distriktet. Allt norr om township 136 och vester om range 
35 till statens norra grSns. Mycket skog i sydOstra delen och 
langs floderna, aterstoden slsttland, intagande den ryktbara Red 
River-dalen. En stor del af df tta distrikt eges Jinnu af regerin- 
gen. Kontor i Crookston. Thomas C. Shapleigh, Rckgister; P. 
C. Sletten, Receiver. 

T:de distriktet. Hela Ramsey, Washington, Chisago, Isanti, 
Anoka, Mille Lacs, och delar af Pine, Kanabec, Sherburne och 
Aitkin counties. Stcirsta delen af detta distrikt iir val fOrsedt 
med skog och har betydliga furuskogar i norra delen. Kontor i 



56 

Taylor's Falls. J. P. Owens, Register; Geo. P. Folsom, Recei- 
ver. 280,000 acres oupptagna. 

8:de distriktet. Hela Cook, Lake, St. Louis ocli Carlton samt 
delar af Aitkin och Itaska counties. Der finnes emellan 2,000,- 
000 och 2,500,000 acres uppmStta samt omkring 1,500,000 oupp- 
niatt regeriugsland. Nsstan allt ar val forsedt med skog, nied 
stora furuskogar i St. Louis, Aitkin och Itaska counties. Jern, 
koppar, silfver och andra metaller finnas i nordOstra delen, men 
allt landet iir dock ujjptaget och saldt soni akerbruksland. Kon- 
tor i Duluth. M. C. Russell, Register; T. H. Presnell, Receiver. 

9:de distriktet. Allt emellan ranges 35 och 25 och norr om 
town 120 till Canada. Kontor i St. Cloud. D. H. Freeman, 
Register; W. B. Mitchell, Receiver. Omkring 4,000,000 acres 
finnes annu att tillga, med stora skogar. Afven god akerbruks- 
jord i norra delen. 

HURU MAN ERHALLER REGERINGSLAND. 

Land, tillhorande Forenta Staterna delas i tva delar: Forst, 
de som ligga inom granserna f5r jernvagsland, vauligtvis till 6 
eng. mil pa hvardera sidan om jernvagen. Minimipriset pa dessa 
ar tvd och en half dollars (8 kr. 92 5re). For det andra, land lig- 
gande utom jernvagen s land och deras pris ar en och en fjerdedels 
dollars pr acre. Dessa intagas i marknaden fc'ir att utbjudas pa 
allman auktion, till den hogstbjudande. Om det da icke saljes 
kan det sedan siiljas pa privat vag for kontant. 

For att kopa land pa privat vag, srar koparen, (man eller 
Qviuna) till det lokala landkontoret inom distriktet, beskrifver 
landet som onskas, genom att uppgifva nummer pa , town, 
range, sektion och brakdel af sektionen, samt betalar derfSr ef- 
ter ofvanuamde pris i kontant .eller Forenta Staternas "land 
warrant." 

En Forenta Staternas medborgare eller nagon, som bar forkla- 
rat sin meniug att blifva medborgare samt ar ofVer21 ar g,amnial 
(man eller qvinna) kan fovsakra sig om 160 acres laud genouj 
"preemption" och hafva ett ar for att betala. For detta anda- 
mal maste ban bosatta sig pa landet och inom 39 d'jgar deponera 
i det lokala landkontoret en uppgift att han aranar kopa detsam- 
ma, pa samma gang betalande $2.00 i pappersl^sen. lunan arets 
utgang maste han bevisa att han bebor landet och bar arbetat 
detsamma, samt betala det pris som forut ar namdt. Om landet 



57 

icke varit utbjudet pa allm^n auktion har settlaren tre manader 
for att inlagga sin ansQkan ocli 2^ ar fOr att betala. 

Hvilken person som heist, man eller qvinna, som fOrklarat sig 
amua blifva medborgare, kan erhalla 160 acres sasom Homestead, 
genom att cill det lokala landkontoret inlagga en ansOkan harom, 
beskrifvande landet samt en forklariug att lian eller hon ar eller 
iimnar blifva en medborgare samt onskar att erhalla landet f5r 
sitt eget eller familjens bruk. Han ni;i tc dl Intala i)appersl6sen 

m 




m. m., tjortoii dollars. Efter minst. Icni uch ej otver sju ar kan 
hau erhalla fulistiindiga papper pa landet genom att bevisa att 
han bott pa landet under tiden samt gjort tillborligt arbete der- 
pS. Dessa papper kosta $6 25. 

Samma person, som iir berattigad till homestead och pre- 
emptionland kan ocksa f»rs:ikra sig om 160 acres under trndplan- 
teringslagen. Detta tillgSr pa samma siitt, som d& man tager 
homestead och kostnaduu ar densamma. Han maste uypliija 5 



58 

acres inom ett kr fran den dag han tog landet; 2:dra aret maste 
det odlas och 3:dje aret planteras mad trad, icke mindre an 2,700 
trad pa acren. 2:dra aret maste han ploja andra 5 acres, odla dem 
det 3:dje och plantera dem det 4::de. Om han, atta ar efter 
han tog landet kan visa, att han har icke mindre Sn 6T5 vaxande 
trad pa hvarje af 10 acres, blir han egare af landet genom att 
ytterligare betala $6.25 fQr papperen. 

Fyratio, attatio och ett hundra tjugo acres kunna ocksa tagas 
enligt ofvannamda lagar, men som kostnaden for att taga dem 
Sr deusamma, tager man vanligtvis hela 160 acres. I alia fall fa 
arfvingarne eganderatt, om personen d5r innan han fatt fulla 
papper pa landet, genom att fullgora de dermed fOrbundna plig- 
terna. 

STATENS LAND. 

Dessa; aro af fyra slag: Skol-land, utgSrande 16 och 36 sectio- 
nen i hvarje township; land anslagna at inre f5rbattringar, ur- 
sprungligen 500,000 acres; landtbruksskolaus land, 94^000 acres; 
universitetsland 73,000 acres. De sednare slagen hafva utvalts 
i olika delar af staten, 

Lagen bestanimer minimi-priset for dessa land till $5.00 per 
acre och innan de utbjudas till salu, varderas de till detta eller 
hogre varde och kunna icke seda-, saljas under denna varderings- 
summa. De ssljas endast pa publik auktion i juni och oktober 
manader och f5rsaljningsvilkoren aro som foljer: 

Kontant betalas 15 proc. af forsaljningssumman samt 7 proc. 
ranta pa aterstoden till nSstkommande juui manad. Vid k5p 
af land, bevuxet med hard skog, fordras dessutom kontant en 
summa motsvarande skogens varde. Aterstoden kan af koparen 
betalas allt eller delvis nar som heist inom trettio ar fran kope- 
dageu da det ar land tillhorande skolan, landtbruksskolan, eller 
universitetet samt inom tjugo ar da det ar land, horande till 
inre fOrbattringar, dock under fOrutsattning att 7 proc rSnta 
betalas arligen i forskott den l:ste juni eller 6 dagar derefter. 
Om koparen icke fullgOr sina pligter, faller landet utau vidare 
tillbaka till staten och utbjudes anyo pa allman auktion, savida 
icke dubbla den forfallna rantan betalas fOrut. Vid land, be- 
vuxna med furuskog, vSrderas skogen forst och saljes, hvarefter 
landet saljes sarskildt till $5.00 acren eller mera. 



59 

SODRA minnesotas jernvagsland. 

Dessa innesluta omkr. 150,000 acres belSgna i Faribault, Mar- 
tin och Jackson counties i Ostra delen samt i Rock, Murray och 
Pipestone i vestra delen. Manga betrakta detta sasom bSsta 
delen af staten. Det Hr vanligtvis vagformigt sliittland med 
flera sjoar och skogslundar samt genomskuret af tylrika strOm- 
mar. Jorden Sr Sfverallt fruktbar, gifvande goda skOrdar af 
hvete, majs, hafre, korn, rag, sockerror, potatis och alia slags 




vSxter. Det Ur ock sJirdeles passande fOr kreatursafvel och me- 
jeri. Det mesta landet Sr i ves':ra delen; i 5stra finnas endast 
20,000 acres. Landet utbjudes till salu for fran $3.00 till $7.00 
acren pa foljande vilkor. En sjettedel af priset kontant vid kb- 
pet med 6 proc. rSnta p4 Sterstoden fOr ett kr; resten betalas i 
fem terminer alltid med intresse pa fiirhaud. Dessutom lemnar 
kompauiet foljande vilkor: Om 25 proc. eller mer odlas fcJrsta 



60 



aret, gifves $2.00 afdrag for hvarje acre och om 40 proc. eller 
mer odlas lemnas $2.50 proc. som afdrages pa den arliga ka- 
pital-afbetaluingen. F(3r vidare underrattelser adressera: Willis 
Drummond, Jr., Land Commissioner, Milwaukee, Wisconsin. 

SODRA MINNESOTAS LAND-KOMPANI. 

Detta eger 83,000 acres i Freeborn, Faribault, Martin, 
Jackson, Rock, Brown, Blue Earth, Murray, Pipestone, Lynn, 
Redwood, Cottonwood ocli Houston Counties, hvilket saljes fran 




$4.00 till $8.00 pr acre; dessutom 50,000 acres utvaldt land i 
Minnesotas sOdra counties, hvilka utbjudas till salu pa f'oljande 
vilkor; Ouppodladt land $5 till $10 samt uppodladt $10 till $40. 
Dessa kunna saljas pa 10 ars kredit med 7 proc. intresse, betal- 
bara antingen i Juni eller November manad; med friliet att be- 
tala mer eller mindre pa kapitalet arligen. Nar allt betalas kon- 
tant lemnas 12} proc. rabatt. Dessa likna ofvanbeskrifna sbdra 



^1 

Minnesota jernvHgsland, J. C. Easton, Lanesboro, Minnesota, 
ar agent for f5rsaljningen af detta land. 

CHICAGO & NORDVESTERN JERNVAGENS LAND. 

Detta kftmipani bar 650,000 acres af land till salu i Redwood, 
Murray, Lynn, Lincoln, Yellow Medicine och Lac qui Piirle coun- 
ties. Landet iir vagforniigt slattland, fiuktbar jord,viil belJiget och 
utgttr pr.tktiga farmar f5r bvete, vexelbrak eller kreatursafvel. 
Landet iir val vattnadt och erbjuder manga fardelar. Priserna 
variera fran $2 till $9 pr acre allt efter biget, en femtedel kon- 
tant samt en femtedel tva, tre, fyra eller fem ar derefter, med 7 
proc. intresse i fOrskott. C. E. Simmons, Land Commissioner, 
Chicago, IlHnois. 

ST. PAUL, SIOUX CITY JERNVAGSKOMPANL 

Detta kompani eger 900,000 acres land i Watonwan, Martin, 
Cottonwood, Murray, Pipestone, Jackson, Nobles och Rock 
counties. Landet i allmanhet liknar det som redan beskrifvits, 
varande vagforniigt, fruktbart sliittland, viil vattnadt, med flere 
sjOar och otnligH strommar och ligger i en fordelaktig del af sta- 
ten. Priserna aro fran $4.50 till $9 pr acre, en tiondedel kon- 
tant, aterstoden i sex arliga i ibetalningar med 7 proc. riinta i 
fOrskott. 10 till 30 proc. rabatt for kontant. Adressera James 
H. Drake, Land Commissioner, St. Paul, Minnesota. 

HASTINGS & DAKOTA JERNVAGSKOMPANL 

Detta kompani bar 300,000 acres land, liknande ofvanbeskrif- 
na, till salu i McLeod, Sibley, Renville, Kandiyohi, Chippewa, 
Swift, Big Stone och Yellow Medicine counties. Landet iir val 
vattnadt, vackert beliiget, fruktbart och vJil egnadt for all slags 
jordbruk. Priserna variera fran $4 till '^S pr acre, en femtedel 
kontant och fiterstoden i fem arliga inbetalningar med 7 proc. 
riinta. Geo. E. Skinner, Jjand Commissioner, St. Paul, Minn. 

MINN. CEN. AND ST. P. & C. JERNVAGSLAND. 

Omkring 25,000 acres utmarkt land i Mower, Freeborn, Dodge, 
Steele, Rice och Dakota Counties, en del slattland och en del 
storskog. Priserna iiro fr&n $4 till $10 per acre och vilkoren de- 
samma som for Dakota-jernvJigen. Omkring 425,000 acres, huf- 
vudsakligen angsmark, belSgen i nastan alia counties vester om 
Mississippi, tillhOra St. Paul & Chieago-jernv5gen och sUljaa frSu 



$2.50 till $7 pr acre, med vilkor liknande Hastings & Dakota- 
jernvSgens. FOrsaljningen af bada dessa land aro i Geo. E. 
Skinner, Land Commissioners' hander, St. Paul, Minnesota. 

STILLWATER & ST. PAUL-BANANS LAND. 
Dessa iitgOras af omkring 60,000 acres utmSrkt, vagformigt 
slatfcland i Renville, Kandiyohi, och Chippewa counties. Det 
saljes for $5 till $7, 62^ cents per acre kontant, aterstoden inom 
femton ar med 6 proc, arligt iniresse. F. S. Christensen, St. 
Paul, Minn., har torsaljninoen om hand. 

ST. PAUL, STILLWATER & TAYLORS FALLS JERN- 
VAGSLAND. 

Af detta finnes 35,000 acres i Renville och Chippewa counties. 
De ligga vid sidan om och likna de niist foregaende. Denna trakt 
ar vJil vattnad och har ett utmarkt liige. Priser och vilkor unge- 
far desamma som l5r Stillwater & St. Paul kompaniets land, 
Adressera Messrs Drake & Wilder, Trustees, St. Paul, Minn. 

ST. PAUL & DULUTH KOMPANIETS LAND. 
Detta kompani utbjuder till salu 1,273,000 acres land i Wash- 
ington, Anoka, Sherburne, Benton, Morrison, Crow Wing, Lake, 
Cook, Mille Lacs, Isanti, Kanabec, Aitkin, Chisago, Pine, Carl- 
ton och St. Louis counties. Dessa land ligga inom skogbevaxta 
trakter, men aro icke alia bevaxta med skog. De vexla med fu- 
ruskogar, hardved, buskar, Sugar och slattland, val vattnadt och 
i allmanhet mycket fruktbart. Officiella rapporter visa, att 
denna del af staten gifver lika hog medelskord per acre som 
hvilken annan trakt som heist af alia slags siid. Priset ar $5 pr. 
acre, betalbart i atta terminer utan intresse, och kompaniet in- 
gar pa att k5pa alia jernvagssyllar, ved o. s. v., som hugges pa 
landet for de 4 forsta aren, och som lemnas Isngs banan. Libe- 
ral rabatt gifves for kontant. Addressera Philip S. Harris, 
Manager Land Department, St Paul, Minn. 

ST. PAUL, MINNEAPOLIS & MANITOBA KO:S LAND. 

Detta kompani har omkring 2,300,000 acres land i Hennepin, 
Wright, McLeod, Meeker, Renville, Kandiyohi, Chippewa, Swift, 
Pope, Stevens, Grant, Traverse, Wilkin, Stearns, Morrison, 
Todd, Douglas, Otter Tail, Becker, Clay, Polkf Marshall, Kitt- 
son, Anoka, Isanti, Sherburne, Mille Lacs, Benton och Morri- 
son counties. En blick pa artikeln om skogsgransen, sid. 5 och 
pa kartan visar, att en del ar skogsland under det en stor del lig- 



J 



ger i den vidtberOmda Red River- dalen. Det land som ej hc5r 
till nagon af dessa delar utgOras af hOgt, fruktbart och val be- 
vattnadt shittland, och Jir viil fOrsedt med vackra smasjoar och 
skogslundar. Detta land utbjudes till salu fc5r $2.50 till $10 
acren, och f5r slattlanden Sro vilkoren: En tiondedel kontant 
samt 7 proc. r;fnta i)°i atrr.stoden i fOrskott; andra aret intresse 




pa den siininia sum atertitrir; hiiretter sumniau i sex arliga inbe- 
talningar med intresset alltid i fOrskott. UiigefJir halfva priset 
p& acren aldrages fOr hvarje acre som odlas de fOrsta tre Sren. 
For skogsland betalas en tredjedel kontant samt intresse for lUer^ 
stoden i fOrskott; denna betalas sedan i fyra arliga instanser. 



^4 

Adressera: Land Commissioner, St. P., M. & M. Ry., St. Paul, 
Minnesota. 

NORTHERN PACIFIC JERNVAGSKOMPANIETS LAND. 

Detta kompani bar 1,451,136 acres land till salu i St. Louis, 
Mille Lacs, Aitkin, Crow Wing, Cass, Morrison, Todd, Wadena, 
Otter Tail, Clay och Polk counties, samt 251,319 acres af West- 
ern Minnesota jernvagskompaniets land i Stearns, Morrison, 
Crow Wing och Todd counties. Landet i Cass och oster om 
Mississippi iir skogbeviixt; i Morrison, Todd, Wadena, Otter 
Tail och Becker omvexla skogs- och slattland, i Clay och Polk 
counties ar nJistan allt slattland. Sahivilkoren Jiro en sjettedel 
kontant och aterstoden i fern arliga inbetalningar, med 7 
procent intresse ocb priserna variera fran $2.50 till $10 per acre 
allt efter Ifige o. s. v. R. M. Newport, Land Commissioner, St. 
Paul, Minnesota. 

ANNAT VILDT LAND. 

En stor del ouppodladt land eges ocksa af privata kompanier 
och personer i niistan alia delur af staten, och utbjudes till salu 
pa billiga och liitta vilkor. Eu stor del af dessa iiro viil beliigna 
och de som amna k5pa, gjordevJil i att gora sig underrSttade, oni 
de icke finna regerings- eller jernviigsland i den trakt i hvilken 
de (Jnska att bosiitta sig. 



Resekostnad till Minnesota. 



Emiij ranter skiillr, snridt infijligt (ir uppffora kontrakt for deras 

forskaffande /'ran Ktf/ihK/sjJKiikten fill, 

deras destinationsorter . 



H U R F E I S K A 

Emigranters Resekostnad till St. Paul, frAn 

Berlin $55.15 Rom, Itfilien t!J;71.75 

Leipzig 55.70 Neapel, Italien t66.75 

Dresden 66.95 Paris 52. 75 

Hannover 52.65 Antwerpen, Belg en t47.25 

Bremen eller Hamburg 51 . 25 Magdeburg, Freussen *51. 35 

Stettin 56. 75 Cassel *5l. eO 

Danzig 60 15 Koln *52.30 

Konigsberg, Preussen 61 . 55 Trier *54. 30 

Kopenhamn, Denmark *50.25 Basel, Sdiweitz J .65 

Chrisliania, Norge *50.25 Zuricii 157 65 

Goteborg, Sverige *50.25 Frankfurt nm Main jo3.60 

London 51.25 Prag, Bohnien t56.35 

Queenstown, Irelan'' t51;75 Wien 162. 75 

Liverpool 151.75 Havre, Fiankrike 51.25 

Obs. Piiser miirkta silhiDda * iirovia Bremen och Baltimore; tjihirda ] med Amerlcan- 
llnleii; S&Iunda t via Antwerpen och New York. Genoiu Bremeuoch Buliimore nr det tre 
dollars billigiireii 11 genoiu brenieu och iSew Yorn. 

QOO pund baggay;e f.ir fritt niedtoras for hvarje ful vuxen passagerare.) 

En amerikansk dollar sir lika med 3 kr. 78 iire. 



AMERTKAX-KA PRTSER. 

Forsta klassens, frSn livilka gores eti atdrag af t'rgn en tredjedel till en 
halt for emigranter. 

TILL ST. PAUL FRAN 

New York ' $34.00 i Pittsburg, P.i., angbSt S18.00 

Boston Mass 35.00 1 St. Louis. Mo , -^ 8.00 

Baltimore, Md 31.50 I Omaliii, Nel) 14.05 

Philadelphia 32.25 I Sioux Cilv, la 10. ^0 

Butfa'.o, N. Y 28.00 I diicairo, III 14.00 

Cleveland, U 54.00 j Milwaukee, \S\<. 11.35 

Cincinnati, O., SngbSt 16.00 Divenport, la 12.05 

Detroit, Mich 23.00 Madison, Wis 10.65 

Toronto, Canada 28.00 Des Moines, la 11 30 

Memphis, Tenn., Sngbat 18.00 La Ciosse, Wis 5 35 

Davenport, la, " 4.50 | " " Sngb.U 2 75 

(100 pounds baggage fritt pa hvarje passagerare.) 
Lolcala priserna iiiom st.aten iiro 4: cents per mil med en rediik- 
tion af frail en treiljedel till en h.ilf fur euiignuiter. 

t^^ Liis uppmiirlvsaint: Regler f")r emigranter i)a 4 sidan. 
For vidare tindiM-rJittelse j.dress-era; 

II. HL . Y O U IV O , 
Sec'y, State Board of Tmmigriition, 

St. Pail, Minn., V. S. .\. 



LIBRARY OF CONGRESS 




016 096 711 



BESKRIFNING OFVER SIIHNESOTA 



FOR 



KOSTNADSFRI UtDELNING, 

UTAN POSTPORTO. 



De som eniottaga denna pamflett ombedjas att litsa den och 
skicka den till sin granne; vidare att till detta kontor iiisiinda 
namn och adress pa alia, hvilka de aiise borde liisa densamma. 
Adressera: 

H. H. YOUNG, 

Secretary, State Board of Immigration, 

ST. PAUL, MINN., V. S. of A. 



